Številka 	 007-484/2012/43	
Datum	 22. 2. 2013	
EVA	 2012-2330-0236

GENERALNI SEKRETARIAT VLADE REPUBLIKE SLOVENIJE
Gp.gs@gov.si

ZADEVA:  Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gozdovih – predlog za obravnavo 
	
1. Predlog sklepov vlade:	

Na podlagi drugega odstavka 2. člena Zakona o Vladi Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 24/05 – uradno prečiščeno besedilo, 109/08, 38/10-ZUKN in 8/12) je Vlada Republike Slovenije na … seji dne … sprejela naslednji sklep:

Vlada Republike Slovenije je določila besedilo predloga Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gozdovih in ga pošlje v obravnavo Državnemu zboru Republike Slovenije po skrajšanem  postopku.

	
Prejmeta:
-	Državni zbor Republike Slovenije
-	Ministrstvo za kmetijstvo in okolje  
	
2.a Osebe, odgovorne za strokovno pripravo in usklajenost gradiva:	
-	mag. Robert Režonja , v.d. generalnega direktorja Direktorata za gozdarstvo, lovstvo in ribištvo.	
2.b Predstavniki vlade, ki bodo sodelovali pri delu Državnega zbora:	
-	Franc Bogovič, minister;
-	Branko Ravnik, državni sekretar;
-	mag. Robert Režonja, v.d. generalnega direktorja Direktorata za gozdarstvo, lovstvo in ribištvo.	
3. Gradivo se sme objaviti na svetovnem spletu:	DA	
4.a Predlog za obravnavo predloga zakona po nujnem oziroma skrajšanem postopku v Državnem zboru RS z obrazložitvijo razlogov: 	

V skladu s prvim odstavkom 142. člena Poslovnika Državnega zbora (Uradni list RS, št. 92/07 – uradno prečiščeno besedilo in 105/10) predlagamo obravnavo zakona po skrajšanem postopku.

Z uveljavitvijo sprememb zakona, bo omogočeno izvajanje Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L št. 295 z dne 12. 11. 2010, str. 23), odpravljajo se nekatere administrativne ovire pri graditvi objektov v gozdu in tudi pri posegih v gozd; zaradi javnega interesa se omogoča gradnjo gozdnih prometnic tudi v primeru, ko ni 100 % soglasja lastnikov gozdov za gradnjo; določa se prednostni vrstni red pri nakupu gozda; določa se najnižji znesek sofinanciranja in financiranja vlaganj v gozdove.  	
4.b Predlog za skrajšanje poslovniških rokov z obrazložitvijo razlogov: 

Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L št. 295 z dne 12. 11. 2010, str. 23) začne uporabljati 3. 3. 2013, zato je za izvajanje navedene uredbe nujno ustrezno dopolniti Zakon o gozdovih. Za izvedbo preventivnih ukrepov ter za učinkovito ukrepanje v primeru naravnih nesreč (požari, poplave, plazovi, snegolom, vetrolom, poplave, karantenske bolezni, škodljivci, je treba zagotoviti tudi možnost gradnje gozdnih prometnic v relativno kratkem času. 

5. Kratek povzetek gradiva:

20. oktobra 2010 je bila sprejeta Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L št. 295 z dne 12. 11. 2010, str. 23; v nadaljevanju: Uredba 995/2010/EU). Uredba 995/2010/EU se začne uporabljati 3. marca 2013. Da bi zagotovili izvajanje Uredbe 995/2010/EU, s spremembami in dopolnitvami Zakona o gozdovih (v nadaljevanju: ZG) določamo pristojne organe (Ministrstvo za kmetijstvo in okolje, Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo, hrano in okolje, Carinska uprava Republike Slovenije) za izvajanje in nadzor nad uredbo, določamo ukrepe in aktivnosti za nadzor, vzpostavljamo sistem sledljivosti prometa z gozdno lesnimi sortimenti ter določamo kazni in sankcije za kršitve določb  Uredba 995/2010/EU. 

ZG dopolnjujemo tako, da je za graditev objektov in posege v gozd oziroma gozdni prostor, za katere se ne zahteva upravno dovoljenje po drugih predpisih, treba pridobiti dovoljenje Zavoda. S tem omogočimo, da se pridobi dovoljenje Zavoda za gozdove za posege, ki pomenijo dopolnilno dejavnost na kmetiji  oziroma razvoj turizma kot npr. dovoljenje za postavitev klopi v gozdu, trim steze, šotori, otoška igrala ipd…Za gradnjo gozdnih prometnic uvajamo možnost graditve brez 100 % soglasja lastnikov gozdov, (za gradnjo predlagamo soglasje lastnikov gozdov, ki imajo v lasti več kot dve tretjini površin zemljišč na trasi predvidene gozdne prometnice«. S tem omogočimo graditev tudi v primerih, ko bi se pridobivanje vseh soglasij lastnikov gozdov trajalo več let (dedni postopki, lastniki v tujini ipd...) ter v primeru, da lastnik ne želi graditi gozdne ceste, je pa gradnja ceste v javnem interesu hkrati pa ostalim lastnikom gozdov omogoči gospodarjenje z mnogo manjšimi stroški, kar posledično pomeni tudi dvig konkurenčnosti, ponekod kjer gozdovi še niso odprti z gozdnimi prometnicami in do sedaj ni bilo možno gospodarit z gozdovi, to omogoči. Urejamo prednostni vrstni red pri nakupu gozdov, ki je v praksi povzročal nejasnosti in s tem pritožbe. Določamo najnižji znesek financiranja in sofinanciranja dela v gozdovih (na posamezno odločbo najmanj 50 eurov). S tem preprečimo, da bi bili stroški postopka države večji kot je znesek sofinanciranja del v gozdovih lastniku gozda.  

6. Presoja posledic	
 	
a)	na javnofinančna sredstva v višini, večji od 40 000 EUR v tekočem in naslednjih treh letih	NE 	
b)	na usklajenost slovenskega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije	DA	
c)	administrativne posledice	DA 	
č)	na gospodarstvo, posebej na mala in srednja podjetja ter konkurenčnost podjetij	NE	
d)	na okolje, kar vključuje tudi prostorske in varstvene vidike	DA 	
e)	na socialno področje	DA 	
f)	na  dokumenta razvojnega načrtovanja:
	NE 

	

7.a Predstavitev ocene finančnih posledic, višjih od 40 000 EUR
	
I. Ocena finančnih posledic	

Tekoče leto (t)	
t+1	
t+2	
t+3	

Predvideno povečanje (+) ali zmanjšanje (-) prihodkov državnega proračuna 	
	
-	
-	
-	

Predvideno povečanje (+) ali zmanjšanje (-) prihodkov občinskih proračunov 	

	

Predvideno povečanje (+) ali zmanjšanje (-) odhodkov državnega proračuna 	

	

Predvideno povečanje (+) ali zmanjšanje (-) odhodkov občinskih proračunov	

	

Predvideno povečanje (+) ali zmanjšanje (-) obveznosti za druga javna finančna sredstva	

	

II. Pravice porabe za izvedbo predlaganih rešitev so zagotovljene po naslednjih proračunskih postavkah (PP) s predvidenimi zneski:	

Šifra PP	
Ime proračunske postavke	
Ime proračunskega uporabnika	
Znesek za tekoče leto (t)	
Znesek za t+1	

	

	

	

	

	

	

SKUPAJ:	

Manjkajoče pravice porabe se bodo zagotovile s prerazporeditvijo iz naslednjih PP:	

Šifra PP	
Ime proračunske postavke	
Ime proračunskega uporabnika	
Znesek za tekoče leto (t)	
Znesek za t+1 	

	

	

	

	

	

	

SKUPAJ:	

Načrtovana nadomestitev zmanjšanih prihodkov oz. povečanih odhodkov proračuna:	

Novi prihodki	
Znesek za tekoče leto (t)	
Znesek za t+1	

	

	

	

SKUPAJ:	

	
7.b Predstavitev ocene finančnih posledic, nižjih od 40 000 EUR
	
8. Predstavitev sodelovanja javnosti	
Gradivo je bilo predhodno objavljeno na spletni strani predlagatelja	DA	
Gradivo ni bilo predhodno objavljeno na spletni strani predlagatelja, saj gre za izvajanje dejavnosti predlagatelja. S podaljšanjem obdobja zagotavljanja sredstev se omogoča doseganje ciljev sprejetega zakona.

9. Predstavitev medresorskega usklajevanja	
Gradivo je bilo poslano v medresorsko usklajevanje:
-	Ministrstvu za finance,
-	Ministrstvu za infrastrukturo in prostor,
-	Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo
-	Ministrstvu za pravosodje in javno upravo
-	Ministrstvu za notranje zadeve
-	Službi Vlade Republike Slovenije za zakonodajo	
Datum pošiljanja:	
Gradivo je usklajeno z:
-	Ministrstvom za finance,
-	Ministrstvom za gospodarski razvoj in tehnologijo,
-	Ministrstvom za notranje zadeve,
-	Ministrstvom za infrastrukturo in prostor,
-	Ministrstvom za pravosodje in javno upravo,
-	Službo Vlade Republike Slovenije za zakonodajo.

	v celoti / v pretežni meri / delno	
	Bistvena odprta vprašanja:
	
	Priložiti mnenja organov, s katerimi gradivo ni usklajeno/	
10. Gradivo je lektorirano	DA	
11. Zahteva predlagatelja za 	
a)	obravnavo neusklajenega gradiva	NE	
b)	za nujnost obravnave	DA 	
c) 	obravnavo gradiva brez sodelovanja javnosti	NE	
12. Pri pripravi gradiva so bile upoštevane zahteve iz Resolucije o normativni dejavnosti	DA	
13. Gradivo je uvrščeno v delovni program vlade	NE	
14. Gradivo je pripravljeno na podlagi sklepa vlade št. 30000-5/2012/15, z dne 13. 9. 2012.	

Franc BOGOVIČ
MINISTER

Priloga:
-	Jedro gradiva

EVA: 2012-2330-0197

ZAKON
O SPREMEMBAH  IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOZDOVIH   	

I. UVOD	

1. OCENA STANJA IN RAZLOGI ZA SPREJEM PREDLOGA ZAKONA	

1.1 Uvod

Namen Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode je preprečevanje nezakonite sečnje in z njo povezane trgovine. 
Iz Poročila o gozdovih za leto 2011, ki ga pripravlja Zavod za gozdove Slovenije izhaja, da je v Sloveniji evidentirani nedovoljeni posek (nezakonita sečnja) znašal 1,5 % od skupne količine poseka t.j. 58. 434 m3. 

Za leto 2010 je Zavod za gozdove Slovenije ugotovil, da je na podlagi meritev sestojev za gozdnogospodarske načrte gozdnogospodarskih enot evidentiranega poseka 3.374.137 m3, realno pa naj bi bilo posekano 4.571.943 m3. Razlika naj bi torej bila ca. 1.200.000 m3 oz. 35 % od evidentiranega poseka in 26,2 % od realnega poseka. To ne odstopa veliko od navedb Računskega sodišča RS, ki je na podlagi podatkov Zavoda za gozdove Slovenije, zbranih na podoben način, za leto 2009 zaključilo, da Zavod za gozdove Slovenije ne evidentira kar 27,1 % poseka. Na podlagi teh ugotovitev lahko sklepamo, da je v Sloveniji na letni ravni okrog 1.000.000 m3 neevidentiranega poseka-nezakonite sečnje.
Dajanje nezakonito posekanega lesa ali proizvodov iz takega lesa na trg, je v skladu z EU uredbo prepovedano.   

V želji, da bi kmetija povečala svoje dohodke je zelo pomemben tudi razvoj turizma na kmetiji. V današnjih časih se še posebej hitro razvija rekreacija ali oddih v naravi. Zato je v praksi večkrat prihajalo do prošenj za izdajo soglasja tudi za take objekte oziroma posege, za katere ni bilo v nobenem predpisu opredeljeno kakšno soglasje ali dovoljenje je potrebno za njihovo postavitev (npr vadbeni pripomočki na trim stezi v gozdu, šotori v gozdi, otroška igrala, hišice na drevesih ipd...). 

Gradnja gozdnih prometnic je kljub javnemu interesu in sofinanciranju s strani EU zaradi administrativnih postopkov zelo otežena. V praksi nekaj kilometrov gozdne ceste poteka čez lastništvo 30, 40 ali še več zasebnih lastnikov gozdov. Ker je za izdajo dovoljenja za gradnjo gozdne ceste potrebno soglasje vseh lastnikov gozdov, ki so lastniki gozda na trasi bodoče gozden ceste, se v praksi izkaže, da pridobivanje teh soglasij traja več let ali pa jih sploh ni možno pridobiti. Posledice nezmožnosti gradnje gozdnih prometnic se pokaže v visokih stroških gospodarjenja in posledično v nekonkurenčnosti, nezmožnosti učinkovitega ukrepanja v primeru požarov, plazov, poplav, bolezni, škodljivcev ipd…

Na podlagi veljavnega Zakona o gozdovih se lastnikom gozdov financirajo ali sofinancirajo vlaganja v gozdove. V praksi se velikokrat izkaže, da se znesek sofinanciranja teh del znaša le nekaj 10 EUR, kar pomeni, da ima državo z pripravo ustreznih dokumentov, izplačili, kontrolo, evidenco ipd… več stroškov kot znaša vrednost sofinanciranja ali financiranja del v gozdovih. 

  

	
2. CILJI, NAČELA IN POGLAVITNE REŠITVE PREDLOGA ZAKONA

	
2.1 Cilji 

Temeljni cilj, ki se ga želi doseči s spremembo zakona je, da se zagotovi izvajanje Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L št. 295 z dne 12. 11. 2010, str. 23),  da se omogoči večjo gospodarsko aktivnost v gozdovih in razvoj dopolnilnih dejavnosti na kmetiji, ki so vezane na gozd.	
	
2.2 Načela
	
Načela zakona ostajajo enaka načelom osnovnega zakona. Z zakonom sledimo trajnostnemu, sonaravnemu in večnamenskemu gospodarjenju z gozdom. Predlagane zakonske rešitve omogočajo aktivnejše gospodarjenje z gozdovi ob hkratnem zagotavljanju gospodarskih, socialnih in ekoloških funkcij gozdov.
	
2.3 Poglavitne rešitve

S spremembo in dopolnitvijo Zakona o gozdovih določamo ministrstvo, pristojno za gozdarstvo, gozdarsko inšpekcijo ter Carinsko upravo Republike Slovenije kot pristojne organe za izvajanje in nadzor glede Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode. Za zagotovitev sledljivosti gozdnih lesnih proizvodov uvajamo dokumente, ki morajo spremljati vsak prevoz gozdnih lesnih proizvodov. Določamo kazni in sankcije ter urejamo poročanje Komisiji.

Za graditev objektov in posege v gozd oziroma gozdni prostor, za katere se ne zahteva upravno dovoljenje po drugih predpisih določamo, da je treba pridobiti dovoljenje Zavoda. S tem omogočimo, da se lastnik gozda za postavitev različnih objektov ali posegov obrne le na Zavod za gozdove Slovenije in ta odloči o njegovi pobudi oziroma investiciji. Da bi čimprej omogočili izvedbo pripravljalnih del pri graditvi objektov smo določili, da se po spremembi občinskega prostorskega načrta, ki določa spremembo npr. iz gozda v stavbno zemljišče, za gospodarjenje z gozdovi uporabljajo samo tiste določbe zakona, ki urejajo varstvo gozdov. To v praksi pomeni, da lahko lastnik takšnega zemljišča že takoj po sprejetju sprememb občinskega prostorskega načrta gozd poseka in pripravi zemljišče za gradnjo oz. investicijo.
Za gradnjo gozdnih prometnic se kot dokazilo o pravici graditi po zakonu, ki ureja graditev objektov, šteje upravno overjeno soglasje lastnikov gozdov, ki imajo v lasti več kot dve tretjini površin zemljišč na trasi predvidene gozdne prometnice. To v praksi pomeni, da se lahko pridobi gradbeno oz. drugo dovoljenje tudi v primeru, če kakšen posamezni lastnik gozda nasprotuje graditvi, če potekajo dedni postopki in trajajo odločitve o tem več let, če lastnika gozda ni moč najti, ker je odseljen v tujino ipd… 

	
3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA ZAKONA ZA DRŽAVNI PRORAČUN IN DRUGA JAVNA FINANČNA SREDSTVA

Zakon bo imel pozitivne učinke za državni proračun in druga javno finančna sredstva. Z zmanjšanjem nezakonite sečnje in z njo povezano trgovino se bodo posledično povečali tudi prilivi v proračun. 

	
4. NAVEDBA, DA SO SREDSTVA ZA IZVAJANJE ZAKONA V DRŽAVNEM PRORAČUNU ZAGOTOVLJENA, ČE PREDLOG ZAKONA PREDVIDEVA PORABO PRORAČUNSKIH SREDSTEV V OBDOBJU, ZA KATERO JE BIL DRŽAVNI PRORAČUN ŽE SPREJET

Za izvajanje zakona ni potrebno zagotoviti finančnih sredstev v državnem proračunu.

5. PRIKAZ UREDITVE V DRUGIH PRAVNIH SISTEMIH IN PRILAGOJENOSTI PREDLAGANE UREDITVE PRAVU EVROPSKE UNIJE	

Avstrija

Aktualni avstrijski zvezni Zakon o gozdovih v poglavju o spravilnih združenjih oz.  interesnih povezavah lastnikov gozdov za gradnjo gozdnih prometnic (Bringungsgenossenschaft) v 69. členu ureja tudi možnost uvedbe prisilnega članstva v spravilnem združenju.

Oblast lahko na podlagi vloge večine potencialnih interesentov za ustanovitev  spravilnega združenja  manjšino potencialnih članov, ki nasprotujejo vključitvi,  z odločbo prisili v včlanitev v nastajajoče združenje in sicer v primeru ko,

-	ima večina prostovoljno vstopajočih v združenje v lasti dve tretjini na prometnico vezanih gozdnih površin,
-	brez vključitve nepremičnin v lasti manjšine, ki je proti gradnji, ni mogoča gozdarsko, tehnično in gospodarsko smiselna izvedba gozdne prometnice.   

Italija

Področje gozdnega gradbeništva v Italiji urejajo deželni zakoni. Sloveniji najbolj podobna je dežela Južna Tirolska, ker se nahaja v zahtevnih terenskih razmerah z visoko stopnjo varovanja okolja. Nekaj manj zahtevna je dežela Piemonte, še bolj ohlapna je gradnja gozdnih prometnic v deželi Furlanija – Julijska krajina.  Deželni predpisi s področja gozdov in gozdarstva ter varstva okolja v teh treh deželah določajo tudi soglasja za gradnjo gozdnih prometnic. Za realizacijo projekta gozdne prometnice, ki poteka po posestih različnih lastnikov, je potrebno soglasje vseh. Gradbeni projekt se načeloma odobri na ravni občine, v primeru gradnje na zaščitenih območjih  je potrebno dodatno dovoljenje.

V zadnjem desetletju gradnja gozdnih prometnic v omenjenih treh deželah stagnira, ker je težje kot dobiti okoljevarstvena soglasja, pridobiti soglasje lastnikov zemljišč, po katerih poteka nameravana gradnja. Naloga lokalno pristojnih gozdarjev je tudi variantno določanje tras po zemljiščih zainteresiranih lastnikov, ki lahko za gradnjo v zasebnih gozdovih pridobijo tudi sredstva EU. 

Nemčija

Področje gozdnega gradbeništva je v Nemčiji rešeno na ravni posameznih zveznih dežel. S Slovenijo je najbolj primerljiva Bavarska, kjer se za gradnjo gozdnih cest zahteva soglasje vseh lastnikov, po katerih lastnini poteka trasa ceste. Tudi na Bavarskem 100% soglasje lastnikov zavira postopke gradnje. 
Švica

Kantonalni predpisi s področja gozdov in gozdarstva ne urejajo podrobno področja soglasij pri gradnji gozdnih prometnic. Predpisujejo obvezno dovoljenje za gradnjo gozdne ceste ali strojne poti s strani pristojnega občinskega sveta. Gradbeni projekt mora imeti osnovo v načrtu razvoja gozda in v nadrejeni prostorski zakonodaji.

Z uveljavitvijo sprememb zakona bo omogočeno izvajanje Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L št. 295 z dne 12. 11. 2010, str. 23).

Predlog zakona je prilagojen pravnemu redu Evropske unije.

6. DRUGE POSLEDICE, KI JIH BO IMEL SPREJEM ZAKONA

Sprejem zakona bo imel pozitivne učinke na gospodarjenje z gozdovi, na učinkovitejše ukrepanje v primeru naravnih nesreč (požari, poplave, plazovi, karantenske bolezni, škodljivci) 

6.1 Administrativne in druge posledice 
a) v postopkih oziroma poslovanju javne uprave ali pravosodnih organov: 	
Administrativen posledice bodo le v minimalnem obsegu, poleg upravne odločbe o odkazilu dreves za posek, ki jo izda Zavod za gozdove Slovenije, bo za prevoz gozdnih lesnih sortimentov lastnik gozda dobil tudi ustrezno število prevoznic. 

6.2 Presoja posledic na okolje, ki vključuje tudi prostorske in varstvene vidike	
       
Posledice na okolje bodo pozitivne, saj ima nezakonita sečnja v veliki večini primerov negativne posledice na gozd in ostalo okolje.  
	
6.3 Presoja posledic na gospodarstvo	
       
Zakon ima na gospodarstvo pozitivne učinke, možnost gradnje gozdnih prometnic predvsem tudi zmanjšanje stroškov pri gospodarjenju z gozdovi ter posledično večjo konkurenčnost. 

6.4 Presoja posledic na socialnem področju

Zakon ima pozitivne posledice na socialnem področju saj bo razvoj dopolnilnih dejavnosti na kmetiji ali ostalih dejavnosti omogočil tudi večji dohodek ter posledično izboljšal socialni položaj.

/
	
6.5 Presoja posledic na dokumente razvojnega načrtovanja	
/
	
6.6 Izvajanje sprejetega predpisa	
	
6.7 Druge pomembne okoliščine v zvezi z vprašanji, ki jih ureja predlog zakona	

	
II. BESEDILO ČLENOV 

Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gozdovih

1. člen
V Zakonu o gozdovih (Uradni list RS, št. 30/93, 13/98 – odl. US, 56/99 – ZON, 67/02, 110/02 – ZGO 1, 115/06, 110/07 in 106/10) se za 1. členom doda 1.a člen, ki se glasi:
»1.a člen
(1) S tem zakonom se ureja tudi izvajanje Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L št. 295 z dne 12. 11. 2010, str. 23; v nadaljnjem besedilu: Uredba 995/2010/EU).
(2) Pristojni organi za izvajanje Uredbe 995/2010/EU so ministrstvo, pristojno za gozdarstvo, gozdarska inšpekcija in Carinska uprava Republike Slovenije (v nadaljnjem besedilu: CURS), vsak v skladu s svojimi pristojnostmi.

(3) Za vodenje evidenc, izmenjavo informacij ter poročanje Evropski komisiji v skladu z Uredbo 995/2010/EU je pristojno ministrstvo, pristojno za gozdarstvo. Gozdarska inšpekcija in CURS posredujeta ministrstvu, pristojnemu za gozdarstvo, vse potrebne informacije.«. 

2. člen
V 3. členu se za 24. točko dodata 25. in 26. točka, ki se glasita:
»25. Gozdni lesni sortimenti so posekan les gozdnih drevesnih vrst, in sicer s skorjo ali brez nje, in obsegajo: les v okrogli obliki, razcepljen ali v drugi obliki (veje, korenine, panji in tvorbe), ter lesne sekance iz lesa, pridobljenega neposredno v gozdu.
26. Prvi kupec gozdno lesnih sortimentov pomeni fizično ali pravno osebo, ki so ji bili gozdno lesni sortimenti prvič dobavljeni, odplačno ali neodplačno.«.
3. člen
Peti odstavek 17. člena se spremeni tako, da se glasi:
»(5) Ne glede na prvi odstavek tega člena v postopku izdaje odločbe skupna izbira dreves za možni posek ni obvezna na območjih iz devete alinee drugega odstavka 11. člena tega zakona.«.    

4. člen
Za 17.a členom se dodajo novi 17.b, 17.c in 17.d člen, ki se glasijo:
 »17.b člen

(1) Gozdno lesne sortimente, ki so naloženi na prevozno sredstvo, ali pri prevozu, mora spremljati prevozni dokument (v nadaljnjem besedilu: prevoznica) s podatki o izdanem dovoljenju za posek dreves s strani Zavoda (odločba o izbiri dreves za posek, dovoljenje za krčitev gozda), dobavitelju, kupcu, vrsti in količini gozdno lesnih sortimentov, datumu, času in namenu prevoza, če:
•	se prvič dajejo na trg;
•	so namenjeni začasnemu skladiščenju pred prvim dajanjem na trg ali
•	so namenjeni za lastno uporabo.
	
(2) Ne glede na določbo prejšnjega odstavka prevoznica ni potrebna za veje in vrhače, ki so ostanki sečnje.
  
(3) Prevoznik je dolžan imeti prevoznico pri sebi in jo pooblaščeni uradni osebi za nadzor na njeno zahtevo izročiti na vpogled.

(4) Podatke o dobavitelju, kupcu, vrsti in količini gozdno lesnih sortimentov ter datumu, času in namenu prevoza na prevoznico vpiše prevoznik. Prevoznik prevoznico dobi od lastnika gozda.

(5) Lastniku gozda prevoznico izda Zavod na podlagi izdanega dovoljenja za posek dreves in vsebuje številko dovoljenja za posek dreves, zaporedno številko prevoznice ter žig izdajatelja. Pod eno številko dovoljenja za posek dreves se lahko izda več prevoznic. 

(6) Prvi kupec gozdno lesnih sortimentov ter fizična ali pravna oseba, ki začasno skladišči gozdno lesne sortimente pred prvim dajanjem na trg ali ima gozdno lesne sortimente za lastno uporabo, mora hraniti prevoznico najmanj pet let od datuma izdaje. 

(7) Določbe tega člena se smiselno uporabljajo tudi za prevoz gozdno lesnih sortimentov, pridobljenih iz gozdnih drevesnih vrst, ki rastejo zunaj gozda. Prevoznico s podatki o parcelni številki in katastrski občini zemljiške parcele, zaporedni številki prevoznice ter žigom izdajatelja lastniku zemljišča izda Zavod.

(8) Določbe tega člena se ne uporabljajo za gozdno lesne sortimente, ki se uvažajo iz tretjih držav ali vnašajo iz drugih držav članic Evropske unije. V teh primerih mora prevoznik pooblaščeni uradni osebi za nadzor dokazati, da so gozdno lesni sortimenti uvoženi iz tretje države oziroma vnešeni iz druge države članice Evropske unije.

(9) Podrobnejšo obliko, vsebino in način hrambe prevoznice iz tega člena predpiše minister, pristojen za gozdarstvo.

17.c člen

(1) Ne glede na določbe prejšnjega člena mora gozdno lesne sortimente iz gozdov v lasti Republike Slovenije, ki so predmet koncesije, v primerih iz prvega odstavka prejšnjega člena spremljati prevozni dokument v skladu s predpisi, ki urejajo koncesije za izkoriščanje gozdov v lasti Republike Slovenije (v nadaljnjem besedilu: prevozni dokument).

(2) Prevoznik je dolžan imeti prevozni dokument pri sebi in ga pooblaščeni uradni osebi za nadzor na njeno zahtevo izročiti na vpogled.

(3) Podatke iz prevoznih dokumentov morajo hraniti koncesionarji najmanj pet let od datuma izdaje prevoznega dokumenta.

17.d člen

(1) Evidenca o prometu z gozdno lesnimi sortimenti se vodi za namen spremljanja sledljivosti prometa z gozdno lesnimi sortimenti ter izvajanja nadzora v skladu s tem zakonom.  

(2) Evidenco o prometu z gozdno lesnimi sortimenti vodi in upravlja Zavod v elektronski obliki. 

(3) V evidenci o prometu z gozdno lesnimi sortimenti se vodijo naslednji podatki:

•	osebno ime in naslov oziroma firma in sedež lastnika gozda oziroma lastnika zemljišča iz sedmega odstavka 17.b člena tega člena,
•	številka dovoljenja za posek dreves oziroma parcelna številka in katastrska občina zemljiške parcele,
•	zaporedna številka in datum izdaje prevoznice,
•	količina in vrsta gozdno lesnih sortimentov.«.

5. člen

Prvi odstavek 21. člena se spremeni tako, da se glasi:
»(1) Za graditev objektov v gozdu oziroma gozdnem prostoru ter za posege v gozd oziroma gozdni prostor, za katere se zahteva upravno dovoljenje po drugih predpisih, je treba pridobiti soglasje Zavoda.«.  
Za prvim odstavkom se doda nov drugi odstavek, ki se glasi:
»(2) Za druge posege v gozd oziroma gozdni prostor za namen izvajanja turistične, rekreativne, vzgojno izobraževalne, terapevtsko-zdravilne dejavnosti ali dejavnosti gospodarjenja z gozdom je treba pridobiti dovoljenje Zavoda.«.   

Dosedanji drugi do sedmi odstavek postanejo tretji do osmi odstavek.
V dosedanjem drugem odstavku se beseda »Mnenje« nadomesti z besedo »Soglasje«.
Dosedanji sedmi odstavek se spremeni tako, da se glasi:
»(8) Po uveljavitvi občinskega prostorskega načrta, s katerim se je spremenila namembnost gozdnega zemljišča v stavbno zemljišče, se za gospodarjenje z gozdom ne uporabljajo določbe tega zakona, razen določb, ki urejajo varstvo gozdov in dokumente, ki spremljajo gozdno lesne sortimente med prevozom ali naložene na prevozno sredstvo.«.
  
Za novim osmim odstavkom se doda deveti odstavek, ki se glasi:
»(9) Soglasja in dovoljenja iz tega člena izdaja Zavod na zahtevo stranke.«.
6. člen
V tretjem odstavku 37. člena se napovedni stavek spremeni tako, da se glasi:
»Gradnja gozdnih prometnic je v javnem interesu. Gozdne prometnice se morajo graditi, vzdrževati in uporabljati tako, da se ne:«.
Za šestim odstavkom se doda sedmi odstavek, ki se glasi:
»(7) Za gradnjo gozdnih prometnic se kot dokazilo o pravici graditi po zakonu, ki ureja graditev objektov, šteje overjeno soglasje lastnikov gozdov, ki imajo v lasti več kot dve tretjini površin zemljišč na trasi predvidene gozdne prometnice.«.
7. člen

V drugem odstavku 47. člena se zadnji stavek črta.

Deseti odstavek se spremeni tako, da se glasi:

»(10) Razen v primerih iz prvega, drugega in tretjega odstavka tega člena ali če predkupni upravičenec iz prvega, drugega in tretjega odstavka tega člena prednostne pravice ne uveljavi, lahko pri nakupu gozda uveljavljajo prednostno pravico predkupni upravičenci po naslednjem vrstnem redu: 

- solastnik,

- lastnik gozda, ki meji na gozd, ki se prodaja, 

- lastnik kmetijskega zemljišča, ki meji na gozd, ki se prodaja,

- lastnik gozda, ki je po zračni razdalji najbližje gozdu, ki se prodaja, 

- lastnik kmetijskega zemljišča, ki je po zračni razdalji najbližje gozdu, ki se prodaja.«.

Za desetim odstavkom se dodajo nov enajsti, dvanajsti in trinajsti odstavek, ki se glasijo:

»(11) Med lastniki gozda iz druge alinee prejšnjega odstavka ima pravico do nakupa lastnik gozda, ki ima v lasti večjo površino gozda, ki meji na gozd, ki se prodaja.

(12) Med lastniki kmetijskega zemljišča iz tretje alinee desetega odstavka tega člena ima pravico do nakupa lastnik kmetijskega zemljišča, ki ima v lasti večjo površino gozda.

(13) Za gozd po tem členu se štejejo zemljišča, ki so v skladu z zakonom, ki ureja kmetijstvo, glede na evidenco dejanske rabe kmetijskih in gozdnih zemljišč uvrščena med gozdove.«.

Dosedanji enajsti in dvanajsti odstavek postaneta štirinajsti in petnajsti odstavek.

8. člen

Za četrtim odstavkom 48. člena se doda nov peti odstavek, ki se glasi:

»(5) Dela v gozdovih se financirajo in sofinancirajo, če izračunan delež financiranja oziroma sofinanciranja Republike Slovenije v skladu s predpisi iz prejšnjega odstavka na posamezno odločbo iz prvega odstavka 17. člena tega zakona znaša najmanj 50 eurov.«.

9. člen

V prvem odstavku 56. člena se v petindvajseti alinei besedilo »in četrtega« nadomesti z besedilom », tretjega in petega«.

Na koncu osemindvajsete alinee se pika nadomesti s podpičjem in se dodata nova devetindvajseta in trideseta alinea, ki se glasita:

»- izdaja prevoznice, ki spremljajo prevoz gozdno lesnih sortimentov;

- vodi evidenco o prometu z gozdno lesnimi sortimenti iz 17.d člena tega zakona.«.

10. člen

Za 57.a členom se doda nov 57.b člen, ki se glasi:

»57.b člen

Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije lahko z Zavodom sklene pogodbo o opravljanju strokovnih nalog v okviru izvajanja nadzora nad koncesijami v gozdovih v lasti Republike Slovenije.«.

11. člen

V drugem odstavku 75. člena se besedilo »organi za notranje zadeve« nadomesti z besedilom »policija«. 

Za drugim odstavkom se dodajo nov tretji, četrti, peti in šesti odstavek, ki se glasijo: 

»(3) Za nadzor nad izvajanjem 17.b in 17.c člena tega zakona so poleg gozdarskih inšpektorjev pristojni tudi carinski organi in policija, vsak v skladu s svojimi pristojnostmi.

(4) Za nadzor nad izvajanjem Uredbe 995/2010/EU so pristojni gozdarska inšpekcija in carinski organi, vsak v skladu s svojimi pristojnostmi.

(5) Pri izvrševanju nadzora v skladu s tem zakonom carinski organi vodijo in odločajo o postopkih zaradi kršitev iz 1. do 4. točke in 8. do 10. točke prvega odstavka 80. člena tega zakona ter 1. do 4. točke prvega odstavka 81. člena tega zakona. Policija vodi in odloča o postopkih zaradi kršitev iz 2. in 4. točke prvega odstavka 80. člena tega zakona in 1. in 3. točke prvega odstavka 81. člena tega zakona. 

(6) Za izvajanje nadzora iz tretjega odstavka tega člena lahko carinski organi in policija za ugotavljanje vrste in količine gozdno lesnih sortimentov zaprosijo za pomoč gozdarsko inšpekcijo ali javno gozdarsko službo.«.

12. člen

V prvem odstavku 77. člena se na koncu osme alinee pika nadomesti s podpičjem in se dodajo nove deveta, deseta in enajsta alinea, ki se glasijo:

»- na gozdnih prometnicah, ki so zaprte za javni promet, razen za gospodarjenje z gozdom, ustaviti prevozno sredstvo, ki prevaža ali ima naložene gozdno lesne sortimente, na način in po postopku, ki ga predpiše minister, pristojen za gozdarstvo;
- zahtevati od osebe, ki prevaža ali ima na vozilu naložene gozdno lesne sortimente, na vpogled osebni dokument za ugotavljanje istovetnosti te osebe;
- pregledovati dokumentacijo, ki mora spremljati gozdno lesne sortimente med prevozom ali naložene na prevozno sredstvo.«.

13. člen

Za 77.a členom se doda nov 77.b člen, ki se glasi:

»77.b člen

(1) Pri izvrševanju nadzora v skladu s tem zakonom ima policija poleg pooblastil, določenih v drugih predpisih, pravico pregledovati dokumente, ki morajo spremljati gozdno lesne sortimente med prevozom ali naložene na prevozno sredstvo.

(2) Če policija pri izvrševanju nadzora ugotovi, da je bil storjen prekršek, za katerega je v skladu s tem zakonom predpisana obvezna stranska sankcija odvzema gozdno lesnih sortimentov, predlaga gozdarskemu inšpektorju ali carinskemu organu uvedbo postopka o prekršku.«.  

14. člen

V prvem odstavku 78. člena se za besedo »oseba« doda naslednje besedilo: », posameznik, ki samostojno opravlja dejavnost,«. 
V drugem odstavku se za besedo »osebe« doda naslednje besedilo: », posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost,«.
15. člen
V prvem odstavku 79. člena se v napovednem stavku za besedo »oseba« doda naslednje besedilo: », posameznik, ki samostojno opravlja dejavnost,«.  
8. točka se spremeni tako, da se glasi:
»8. izvede poseg v gozd oziroma gozdni prostor brez dovoljenja Zavoda (drugi odstavek 21. člena);«.
V 9. točki se beseda v oklepaju »četrti« nadomesti z besedo »peti«.
V drugem odstavku se za besedo »osebe« doda naslednje besedilo: », posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost,«.

16. člen
Prvi odstavek 80. člena se spremeni tako, da se glasi:
»(1) Z globo od 1.000 eurov do 30.000 eurov se za prekršek kaznuje pravna oseba, posameznik, ki samostojno opravlja dejavnost, ali samostojni podjetnik posameznik, ki:
1. ima na prevoznem sredstvu naložene ali prevaža gozdno lesne sortimente brez prevoznice (prvi in sedmi odstavek 17.b člena);
2. na prevoznico ne vpiše vseh zahtevanih podatkov ali se podatki na prevoznici ne ujemajo z dejanskim stanjem prevoza gozdno lesnih sortimentov (četrti odstavek 17.b člena);
3. ima na prevoznem sredstvu naložene ali prevaža gozdno lesne sortimente brez prevoznega dokumenta (prvi odstavek 17.c člena);
4. na prevozni dokument ne vpiše vseh zahtevanih podatkov v skladu s predpisi, ki urejajo koncesije za izkoriščanje gozdov v lasti Republike Slovenije, ali se podatki na prevoznem dokumentu ne ujemajo z dejanskim stanjem prevoza gozdno lesnih sortimentov (prvi odstavek 17.c člena); 
5. kuri na neurejenih kuriščih v gozdovih ali na zemljiščih, ki po tretjem odstavku 2. člena tega zakona niso gozd (prvi in drugi odstavek 33. člena);
6. požiga travišča in ledine na območju, na katerih ogenj lahko ogrozi gozd, oziroma sežiga rastlinske ostanke na njivah brez stalne navzočnosti polnoletne osebe, ki ima ogenj pod nadzorstvom (tretji odstavek 33. člena);
7. uporablja odprti ogenj v gozdovih na Krasu oziroma v gozdovih, ki so določeni za požarno ogrožene gozdove (tretji odstavek 34. člena);
8. daje na trg nezakonito pridobljen les ali lesne proizvode (prvi odstavek 4. člena Uredbe 995/2010/EU);
9. nima vzpostavljenega sistema potrebne skrbnosti (4. in 6. člen Uredbe 995/2010/EU);
10. ne hrani informacij v skladu s 5. členom Uredbe 995/2010/EU.«.
V drugem odstavku se za besedo »osebe« doda besedilo », posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost,«.
17. člen
V prvem odstavku 81. člena se v napovednem stavku za besedo »oseba« doda naslednje besedilo: », posameznik, ki samostojno opravlja dejavnost,«.  
Dodajo se nove 1. do 4. točka, ki se glasijo:
»1. ravna v nasprotju s tretjim odstavkom 17.b člena tega zakona; 
2. ne hrani prevoznice v skladu s šestim odstavkom 17.b člena tega zakona;
3. ravna v nasprotju z drugim odstavkom 17.c člena tega zakona;
4. ne hrani podatkov v skladu s tretjim odstavkom 17.c člena tega zakona;«.
Dosedanje 1. do 4. točka postanejo 5. do 8. točka.
V drugem odstavku se za besedo »osebe« doda naslednje besedilo: », posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost,«.
18. člen
V prvem odstavku 81.a člena se za besedo »oseba« doda naslednje besedilo: », posameznik, ki samostojno opravlja dejavnost,«. 
V drugem odstavku se za besedo »osebe« doda naslednje besedilo: », posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost,«.
19. člen
Za 81.a členom se doda nov 81.b člen, ki se glasi:
»81.b
(1) Za prekršek iz 1. in 3. točke prvega odstavka 80. člena tega zakona se poleg predpisane globe obvezno izreče tudi stransko sankcijo odvzema gozdno lesnih sortimentov.
(2) Gozdarski inšpektorji in carinski organi zasežejo gozdno lesne sortimente, ki so predmet prekrškov iz 1. in 3. točke prvega odstavka 80. člena tega zakona.
(3) Podrobnejše pogoje prevoza, hrambe ter način ravnanja z zaseženimi in odvzetimi gozdno lesnimi sortimenti predpiše minister, pristojen za gozdarstvo.
(4) Odvzeti gozdno lesni sortimenti se prodajo na javni dražbi. Izkupiček od prodaje je prihodek proračuna Republike Slovenije. 
(5) Zaseženi gozdno lesni sortimenti, ki so pokvarljivi ali je njihova hramba povezana s prevelikimi stroški, se lahko prodajo na javni dražbi pred izdajo odločbe o prekršku oziroma pred pravnomočnostjo odločbe o prekršku. Stroške, ki nastanejo zaradi zasega, odvzema, hrambe, začasnega skladiščenja in prodaje gozdno lesnih sortimentov iz tega člena, plača storilec prekrška.«.

PREHODNA IN KONČNA DOLOČBA

20. člen

Postopki za prodajo gozdov, začeti pred uveljavitvijo tega zakona, se dokončajo po dosedanjih predpisih. 

21. člen

Ta zakon začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije.

	
III. OBRAZLOŽITEV

K 1. členu

Določamo, da se z zakonom o gozdovih ureja tudi izvajanje Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L št. 295 z dne 12. 11. 2010). Določamo, da so pristojni organi za izvajanje Uredbe 995/2010/EU ministrstvo, pristojno za gozdarstvo, gozdarska inšpekcija in Carinska uprava Republike Slovenije. Prav tako pa določamo tudi zbiranje podatkov ter poročanje Komisiji.

K 2. členu 

Opredeljujemo nove pojme.

K 3. členu

S tem členom določamo, da na nekaterih območjih, ki so določena v načrtih za gospodarjenje z gozdovi, skupna izbira dreves za možni posek na terenu za izdajo odločbe o poseku, ni potrebna.

K 4. členu

Za izvajanje in doseganje ciljev Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L št. 295 z dne 12. 11. 2010), da se prepreči nezakonita sečnja in z njo povezana trgovina določamo, da mora prevoz gozdnih lesnih sortimentov spremljati prevoznica. Tako se zagotovi učinkovit nadzor glede tega ali so bili gozdno lesni sortimenti posekani zakonito. Prevoznica se mora hraniti 5 let, kar pomeni tudi možnost poznejše preveritve ali so se na trg EU dajali zakonito posekani gozdni lesni sortimenti. Ker je gospodarjenje z državnimi gozdovi urejeno na podlagi Uredbe o koncesiji za izkoriščanje gozdov v lasti Republike Slovenije in navedena uredba že določa, da gozdno lesne sortimente spremlja odpremnica smo kot ustrezen dokument za preveritev zakonitosti določili navedeno odpremnico. S tem ne povzročamo dodatnih birokratskih postopkov oziroma dokumentov.  Za namen sledljivosti gozdnih lesnih sortimentov uvajamo evidenco o gozdnih lesnih sortimentih, ki jo vodi Zavod za gozdove Slovenije.    

K 5. členu

S tem členom določamo, v katerih primerih je potrebno pridobiti soglasje Zavoda za gozdove Slovenije, v katerih primerih pa dovoljenje. S tem, ko določamo, da je za graditev objektov in posege v gozd oziroma gozdni prostor, za katere se ne zahteva upravno dovoljenje po drugih predpisih, treba pridobiti dovoljenje Zavoda, odpravljamo administrativne ovire in odvečne postopke za lastnike gozdov oz. investitorje, ki želijo v gozdu oziroma gozdnem prostoru izvajati turistično, rekreativno, vzgojno izobraževalno, terapevtsko-zdravilno dejavnost ali dejavnost gospodarjenja z gozdom, kot npr. dovoljenje za postavitev klopi v gozdu, trim stez, šotorov, otroških igral, izgradnjo gozdnih vlak do 1 km, gozdnih cest do 2 km ipd... Zavod za gozdove Slovenije, bo glede na funkcije gozdov oziroma druge morebitne omejitve najhitreje presodil, ali je poseg v gozd dopusten in pod kakšnimi pogoji, ter s tem omogočil razvoj hitrejši razvoj dejavnosti, ki so v gozdu in gozdnem prostoru dopustne.  

K 6. členu

Z zakonom določamo, da je gradnja gozdnih prometnic v javnem interesu. Ustrezno omrežje gozdnih prometnic je osnovni predpogoj, da država ali posameznik lahko učinkovito ukrepa v primeru naravnih nesreč (požar, poplave, plazovi, karantenske bolezni, škodljivci …). Zaradi birokratskih postopkov (zbiranju vseh soglasij lastnikov gozdov, ki jih je na trasi gozdne ceste tudi več kot 40 ali celo 50) je gradnja gozdnih cest v Sloveniji kljub 50% ali celo 60% sofinanciranju praktično zamrla. V letu 2011 je bilo zgrajenih le 2,5 km gozdnih cest. Gradnja gozdnih vlak je nekoliko boljša. 
V Sloveniji smo praktično vsako leto priča požarom, poplavam, plazovom, snegolomom, vetrolomom…Brez ustrezne infrastukture v teh primerih ni možno pravočasno in učinkovito ukrepati. Še bolj pomembno pa je, da se v primeru vzpostavitve ustrezne infrastrukture lahko izvajajo preventivni ukrepi. Kot članica EU smo dolžni tudi v primeru pojava karantenskih bolezni na širšem območju gozdov izvajati ustrezne ukrepe (posek, spravilo in prevoz okuženih dreves, izvajanje kontrolno – preventivnih ukrepov ipd..), ki zahtevajo dostop z gozdarsko mehanizacijo.
Po drugi strani pa gradnja gozdnih prometnic omogoča učinkovito gospodarjenje z gozdovi z manj stroški, kar povečuje tudi konkurenčnost gozdarskega sektorja. Gozdne ceste marsikje pomenijo edini dostop do gorskih kmetij, kar pomeni, da gradnja gozdne ceste omogoča obstoj in razvoj teh kmetij. 

Ker je gradnja gozdnih prometnic v javnem interesu, z zakonom določamo, da se gozdne prometnice lahko gradijo, tudi če za gradnjo ni soglasja vseh lastnikov na trasi predvidene gozdne prometnice, če se s tem strinjajo lastniki gozdov, ki imajo v lasti več kot dve tretjini površin zemljišč na trasi predvidene gozdne prometnice.
Pri tem členu je bil poudarek na presoji sorazmernosti glede posega v lastninsko pravico posameznika zaradi javnega interesa. V skladu z zakonom o gozdovih je gozdna infrastruktura (gozdne ceste in gozdne vlake), ki ni odmerjena v samostojno parcelo, sestavni del gozda. Torej se v primeru izgradnje gozdne ceste ali gozdne vlake namenska raba ne spremeni – tudi po izgradnji ostane gozd. Zato po takem posegu gozdna prometnica ne postane javna prometnica, gozdna cesta, ne pa tudi gozdna vlaka, pa ima v skladu z zakonom o gozdovih zgolj javni značaj. Z vidika vrednosti gozda kot nepremičnine,se vrednost gozda za lastnika gozda po izgradnji gozdne prometnice poveča, zato tudi ni razloga za plačilo odškodnine lastniku gozda Z vidika posameznika (lastnika gozda) se namreč spremeni zgolj način uživanja lastnine. Tam, kjer je lahko prej nabiral gobe ali borovnice, je po izgradnji nastala gozdna cesta ali gozdna vlaka. Na drugi strani pa je nedvoumno izražen interes drugih članov skupnosti, ki zaradi nezmožnosti izgradnje gozdne ceste ali gozdne vlake, svoje lastnine ne morejo učinkovito varovati (npr. v primeru škodljivcev in bolezni na gozdnem drevju ne morejo učinkovito ukrepati nastaja velika ekološka in gospodarska škoda), pri naravnih nesrečah (požari, poplave), pa zaradi nezmožnosti ukrepanja ni ogrožena le lastnina kot taka, temveč celo vasi, naselja in posledično tudi človeška življenja. Zato ocenjujemo, da pri tem predlogu ne gre za prekomeren poseg v lastninsko pravico in da je poseg nujen za varstvo enako pomembnih pravic drugih.      

K 7. členu

S tem členom določamo prednostni vrstni red pri nakupu gozdov. Zaradi izjemno velike razdrobljenosti gozdne posesti v Slovenije je povprečna gozdna posest velika le 2,6 ha in še ta je v več različnih parcelah. Gospodarjenje na tako majhnih površinah pa ni smiselno, saj prinaša več stroškov kot dohodka. S ciljem povečevanja in zaokroževanja gozdne posesti in s tem učinkovitejšega gospodarjenja z gozdom se določa nov prednostni vrstni red pri nakupu gozdnih zemljišč. 

K 8. členu 

S tem členom določamo najnižji znesek financiranja in sofinanciranja del v gozdovih. V praksi velikokrat se je velikokrat izkazalo, da znesek sofinanciranja teh del znaša le nekaj 10 EUR, kar pomeni, da ima državo z pripravo ustreznih dokumentov, izplačili, kontrolo, evidenco ipd… več stroškov kot znaša vrednost sofinanciranja ali financiranja del v gozdovih. 

K 9. členu

Zavodu za gozdove Slovenije dodajamo novo nalogo, ki jo opravlja kot javno gozdarsko službo, in sicer izdajo prevoznic za prevoz gozdno lesnih sortimentov in vodenja evidence o prometu z gozdno lesnimi sortimenti.

K 10. členu
Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije (SKZG RS) opravlja v skladu s predpisom, ki ureja koncesijo za izkoriščanje gozdov v lasti Republike Slovenije, v imenu in na račun Republike Slovenije (koncedent) nadzor nad izvajanjem koncesije v državnih gozdovih. Na SKZG RS je zaposlenih 25 gozdarjev. Glede na obseg sečnje v državnih gozdovih  (okoli 1. mio m3/ leto ) ter na obseg ostalih negovalnih in varstvenih del, se je pokazalo, da 25 zaposlenih gozdarjev na SKZG RS ne zmore učinkovito nadzirati gospodarjenja (izvajanja koncesije) z državnimi gozdovi, kar posledično lahko pomeni manj prihodka iz naslova plačila koncesnine. Prav tako so čedalje večji problem tudi kraje lesa v državnih gozdovih, ki za SKZG RS neposredno pomenijo izpad dohodka. Zato s tem členom dajemo možnost, da lahko SKZG RS z Zavodom za gozdove Slovenije sklene pogodbo o opravljanju strokovnih nalog v okviru izvajanja nadzora nad koncesijami v gozdovih v lasti Republike Slovenije. Zavod za gozdove Slovenije je javni zavod, ki ima ustrezno število usposobljenih gozdarskih strokovnjakov ter pokritost s terensko službo po celotnem območju Slovenije. 

K 11. členu
Določamo pristojne organe za nadzor nad izvajanjem EU Uredbe 995/2010 ter novih določb zakona in predpisov, izdanih na njegovi podlagi.
K 12. členu

Določamo nove pristojnosti gozdarskih inšpektorjev. 

K 13. členu 

Določamo pooblastila policije.

K 14., 15., 16., 17. in 18. členu

V navedenih členih kot osebo, ki se kaznuje za prekršek, dodajamo posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost, ter odgovorno osebo posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost. Dodajajo se nekateri redakcijski popravki, ki so potrebni zaradi uskladitve z novim besedilom zakona. V 17., 18. in 19.  členu se določajo globe za nove prekrške po tem zakonu in za kršitve določb EU Uredbe 995/2010. 

K 19. členu

Določamo obvezno stransko sankcijo odvzema gozdno lesnih sortimentov, način njihove prodaje in plačilo stroškov postopka odvzema.
K 20. členu

Za postopke glede uveljavljanja prednostne pravice pri prodaji gozdov, ki so se začeli že pred uveljavitvijo tega zakona, se uporabljajo dosedanji predpisi.   

K 21. členu 

Končna določba

	
IV. BESEDILO ČLENOV, KI SE SPREMINJAJO

3. člen

Pojmi imajo po tem zakonu naslednji pomen:

1. Gozdni prostor je gozd oziroma gozdno zemljišče iz prvega, drugega in tretjega odstavka prejšnjega člena in negozdno zemljišče, ekološko oziroma funkcionalno povezano z gozdom, ki skupaj z njim zagotavlja uresničevanje funkcij gozda.

2. Gozdnogospodarska območja so zaokrožene ozemeljske ekosistemske celote, ki se določijo za zagotavljanje trajnosti gozdov in načrtovanje, usmerjanje in spremljanje razvoja gozdov in gozdnega prostora ne glede na lastništvo. Gozdnogospodarska območja se delijo na gozdnogospodarske enote.

3. Gozdni ekosistem so življenjske združbe rastlin in živali ter njihovi življenjski prostori z vsemi soodvisnostmi (vplivi okolja na te življenjske združbe in obratno).
 
4. Biološko ravnovesje je stanje gozdnega ekosistema, ki zagotavlja obstoj, pestrost in uravnoteženo razmerje ter razvoj rastlinskih in živalskih vrst. 

5. Funkcije gozdov so ekološke: varovanje gozdnih zemljišč in sestojev, hidrološka funkcija, funkcija ohranjanja biotske raznovrstnosti ter klimatska funkcija; socialne: zaščitna funkcija - varovanje objektov, rekreacijska, turistična, poučna, raziskovalna, higiensko - zdravstvena funkcija, funkcija varovanja naravnih vrednot, funkcija varovanja kulturne dediščine, obrambna ter estetska funkcija; proizvodne: lesnoproizvodna funkcija, pridobivanje drugih gozdnih dobrin ter lovnogospodarska funkcija.

6. Sonaravno gospodarjenje je način ravnanja z gozdnimi ekosistemi, ki temelji na negi gozda in zagotavlja njihovo ohranitev, povečevanje pestrosti avtohtonih rastlinskih in živalskih vrst ter vzpostavljanje biološkega ravnovesja.

7. Izbira dreves za možni posek je gojitveno - negovalno opravilo, s katerim se v skladu s stanjem gozdnega ekosistema, cilji in z intenzivnostjo gospodarjenja ter s potrebami lastnika gozda določijo posamezna drevesa ali skupine dreves za posek.

8. Gospodarjenje z gozdovi obsega opravljanje varstvenih in gojitvenih ter vseh drugih del, ki so potrebna za zagotavljanje ekoloških in socialnih funkcij gozdov, gradnjo in vzdrževanje gozdne infrastrukture, izkoriščanje in rabo gozdov ter razpolaganje z gozdovi.

9. Raba gozdov je skupni izraz za izkoriščanje funkcij gozdov, ki je po tem zakonu dovoljeno tudi nelastnikom gozdov (nabiranje gob, plodov gozdnega drevja in drugih rastlin, ki rastejo v gozdovih, nabiranje zelnatih rastlin in njihovih delov, čebelarjenje, gibanje po gozdovih, rekreacija v gozdu ipd.).

10. Premena gozda je gojitveno delo, s katerim se spremeni mešanost ali zamenja drevesne vrste v gozdu, kjer rodovitnost rastišča zaradi preteklega čezmernega izkoriščanja gozdnih lesnih sortimentov in drugih gozdnih dobrin pretežno ni izkoriščena.
11. Gozdna infrastruktura so gozdne prometnice (gozdne ceste, vlake in stalne žičnice) in drugi objekti v gozdovih, namenjeni predvsem gospodarjenju z gozdovi.

12. Območja, pomembna za ohranitev prosto živečih živali, so pasišča, grmišča, mirne cone in druga območja, pomembna za razmnoževanje in vzrejo mladičev, v gozdu in ob gozdnem robu.

13. Krčitev gozda je odstranitev vsega gozdnega drevja oziroma drugega gozdnega rastja zaradi spremembe namembnosti zemljišča.

14. Posek na golo je odstranitev vsega gozdnega drevja v nepomlajenem sestoju, kjer ni predvidena sprememba namembnosti zemljišča in gre za površino, pri kateri je povprečna razdalja med nasprotnimi robovi preostalega sestoja večja od ene višine odraslega drevja na tem rastišču.

15. Opustošen gozd je gozd, v katerem sta zaradi nepravilnih posegov pri gospodarjenju onemogočeni njegovo trajno in optimalno delovanje ter uresničevanje njegovih funkcij.

16. Priprava vlak za spravilo lesa ni poseg v gozd po tem zakonu, če je tako opredeljeno v gozdnogojitvenem načrtu.

17. Razvrednoten gozd je gozd, v katerem se zaradi negativnih zunanjih vplivov zmanjša njegova rastnost oziroma rodovitnost gozdnega zemljišča ali drugače poslabšajo možnosti uresničevanja funkcij gozda.

18. Poškodovan gozd je gozd, v katerem je zaradi negativnih vplivov onemogočen naraven razvoj ekosistema oziroma onemogočeno zagotavljanje funkcij gozda. Poškodovan gozd je gozd za sanacijo in je ogroženo okolje po predpisih o varstvu okolja.

19. Varstvena dela so dela, ki se opravljajo zato, da se preprečijo ali omejijo motnje pri delovanju gozda, in sicer: 
- z gozdnogojitvenim načrtom določena varstvena dela;
- preventivna varstvena dela: preprečevalni in preprečevalno-zatiralni ukrepi (polaganje kontrolnih dreves, postavljanje lovnih nastav za podlubnike in podobno) ter protipožarni ukrepi (izdelava in vzdrževanje protipožarnih presek, zidov, stez, protipožarnih tabel, tabel za označevanje protipožarnih objektov, opazovalna služba, zagotovitev mest za oskrbo helikopterjev z vodo in podobno);
- sanitarne sečnje: sečnje okuženega, z insekti napadenega, močno poškodovanega ali podrtega drevja.

20. Okrasna drevesa so posekana gozdna drevesa, namenjena za okras ali praznovanje.
21. Krčitev gozda za kmetijske namene je poseg v gozd z namenom spremeniti rabo gozdnega zemljišča v rabo za kmetijske namene.
22. Zemljišča v zaraščanju so zemljišča, ki se kot taka vodijo v uradni evidenci dejanske rabe zemljišč v skladu z zakonom, ki ureja kmetijstvo.
23. Plantaža gozdnega drevja je nasad gozdnega drevja, ki je namenjen izključno pridelavi lesa, okrasnih dreves ali plodov oziroma drugih delov drevja in pri katerem so razdalje med drevjem že ob zasaditvi tolikšne kot ob predvidenem končnem razvojnem stanju sestoja.
24. Prost dostop pomeni prosto hojo oseb po gozdu.
17. člen

(1) Na podlagi gozdnogojitvenega načrta izda Zavod lastniku gozda, po predhodnem svetovanju in skupni izbiri dreves za možni posek, odločbo v upravnem postopku. Z odločbo se določijo:
 - potrebna gojitvena dela za obnovo gozdov in nego mladja do vključno nege letvenjaka; - potrebna varstvena dela; - usmeritve ter roki za izvedbo in ponovitev posameznih gojitvenih in varstvenih del; - količina in struktura dreves za največji možni posek; - usmeritve in pogoji za sečnjo in spravilo lesa; - usmeritve in pogoji za pridobivanje smole in okrasnih dreves; - obdobje, za katero je odločba izdana. Zoper odločbo je možna pritožba na ministrstvo, pristojno za gozdarstvo. Pritožba zoper odločbo ne zadrži njene izvršitve.
(2) Možni posek po prejšnjem odstavku je največja količina drevja v bruto m3, ki jo sme posekati lastnik gozda med veljavnostjo odločbe iz prejšnjega odstavka. 
(3) Dela v gozdovih morajo biti opravljena v ustreznem letnem času na način, s katerim se najmanj ogroža gozdni ekosistem in da se zagotavljata varstvo gozdov in varnost ljudi. Nastale posledice poškodb tal je treba odstraniti takoj po končanem spravilu oziroma prevozu. 
(4) Sečnja gozdnega drevja ter pridobivanje smole in okrasnih dreves se smeta opravljati le na podlagi odločbe iz prvega odstavka tega člena.
(5) Ne glede na prejšnji odstavek lahko lastnik gozda brez odločbe iz prvega odstavka tega člena seka gozdno drevje na območjih, določenih v gozdnogojitvenem načrtu, kjer posamična izbira dreves za možni posek ni obvezna. 
(6) Če se lastnik gozda odloči za premeno gozdov, mu pogoje za njeno izvedbo določi Zavod z odločbo v upravnem postopku.
(7) Podrobnejše predpise za izvajanje sečnje, ravnanje s sečnimi ostanki, spravilo, prevoz in zlaganje gozdnih lesnih sortimentov izda minister, pristojen za gozdarstvo.
21. člen

(1) Za graditev objektov in posege v gozd oziroma gozdni prostor je treba pridobiti soglasje Zavoda.

(2) Mnenje Zavoda se mora pridobiti tudi za graditev objektov zunaj gozda, če je iz poročila o vplivih na okolje razvidno, da bi objekt ali posledice delovanja objekta negativno vplivali na gozdni ekosistem in funkcije gozda.
(3) Soglasja iz tega člena ni mogoče izdati, kadar je mogoče pričakovati, da bodo vplivi posega v prostor bistveno ogrozili funkcije gozdov. Pri presoji ogroženosti se upošteva ovrednotenje funkcij iz gozdnogospodarskih načrtov.
(4) Za krčitev gozda v kmetijske namene je treba pridobiti dovoljenje Zavoda. 

(5) Zavod izda dovoljenje iz prejšnjega odstavka z odločbo, če ugotovi, da je krčitev v skladu s prostorskim aktom, s katerim se ureja območje, na katerem leži gozd oziroma gozdno zemljišče.

(6) Ne glede na določbo prejšnjega odstavka lahko izda Zavod dovoljenje tudi za krčitev gozda oziroma gozdnega zemljišča, čeprav taka krčitev ni predvidena s prostorskim aktom, vendar samo, če površina gozda oziroma gozdnega zemljišča, na katerem naj bi se izvedla krčitev, ne presega 0,5 hektarja in če taka krčitev ni v gozdu, ki je v skladu s tem zakonom opredeljen kot varovalni gozd ali gozd s posebnim namenom.

(7) Pri spremembi gozdnega zemljišča v stavbno zemljišče kot jo določa občinski prostorski načrt, se z gozdom gospodari v skladu z zakonom, ki ureja gozdove do sprejetja občinskega podrobnega prostorskega načrta, ki lahko opredeljuje tudi etapnost izvedbe prostorske ureditve. Krčitev gozda se lahko izvede po izdaji gradbenega dovoljenja ob predhodni označitvi in evidentiranju gozdnega drevja, ki ga izvede Zavod.
37. člen

(1) Gozdna infrastruktura se mora načrtovati, graditi in vzdrževati tako, da se ob upoštevanju tehničnih, gospodarskih in ekoloških pogojev gozdna tla, rastlinstvo in živalstvo čim manj prizadenejo.

(2) Pri načrtovanju gozdnih cest je treba poleg pomena gozdne ceste za gospodarjenje z gozdovi in prilagajanja naravnemu okolju upoštevati tudi obstoj in razvoj višinskih kmetij ter turistične in rekreativne potrebe.

(3) Gozdne prometnice se morajo graditi, vzdrževati in uporabljati tako, da se ne:
 - ogrozijo vodni viri; - povzročijo erozijski procesi; - prepreči odtok visokih vod iz hudournikov; - poveča nevarnost plazov; - poruši ravnotežje na labilnih tleh; - poslabša odtok padavinskih vod, tako da bi bila ogrožena kmetijska ali druga zemljišča ali da bi bil ogrožen obstoj gozda ali onemogočen njegov razvoj; - prizadenejo območja, pomembna za ohranitev prosto živečih živali; - prizadene naravna ali kulturna dediščina;- ogrozijo druge funkcije oziroma večnamenska raba gozdov 
(4) Prepovedana je uporaba gozdnih prometnic za namene, ki niso povezani z gospodarjenjem z gozdovi, s katero se zmanjša ali prepreči uporaba gozdnih prometnic oziroma povečajo stroški njihovega vzdrževanja, če ta zakon ne določa drugače.
(5) Gozdne vlake je treba graditi in vzdrževati v skladu z usmeritvami, določenimi v gozdnogojitvenem načrtu.

(6) Minister, pristojen za gozdarstvo, v soglasju z ministrom, pristojnim za okolje, izda predpise o gradnji, vzdrževanju in načinu uporabe gozdnih prometnic.
47. člen

(1) Republika Slovenija ima predkupno pravico pri nakupu gozdov iz 43. člena ter prvega, drugega in tretjega odstavka 44. člena tega zakona, razen če je izjemna poudarjenost funkcije, zaradi katere so gozdovi razglašeni za gozdove s posebnim namenom, v interesu lokalne skupnosti.

(2) Lokalna skupnost, na območju katere ležijo gozdovi, ki se prodajajo, ima predkupno pravico pri nakupu gozdov iz drugega in tretjega odstavka 44. člena tega zakona, če je izjemna poudarjenost funkcije, zaradi katere so gozdovi razglašeni za gozdove s posebnim namenom, v interesu lokalne skupnosti. Če lokalna skupnost predkupne pravice ne uveljavi, jo ima lastnik, katerega zemljišče meji na gozd, ki se prodaja.

(3) Ne glede na določbe prvega in drugega odstavka tega člena ter predpisov, ki urejajo predkupno pravico na zemljiščih, ima Republika Slovenija oziroma pravna oseba, ki gospodari z gozdovi v lasti Republike Slovenije, predkupno pravico pri nakupu gozdov v kompleksu, večjem od 30 hektarjev. Ta pravna oseba mora v primeru zemljišč, ki se nahajajo na zavarovanih območjih po predpisih s področja ohranjanja narave, pridobiti mnenje ministrstva, pristojnega za ohranjanje narave, ki se šteje za izjavo iz 84. člena Zakona o ohranjanju narave (Uradni list RS, št. 96/04 - uradno prečiščeno besedilo in 61/06 - ZDru-1). 

(4) Pri prometu z gozdovi iz 43. in 44. člena tega zakona ter prejšnjega odstavka upravna enota o predkupni pravici obvesti pravno osebo, ki gospodari z gozdovi v lasti Republike Slovenije, oziroma lokalno skupnost. Če pravna oseba, ki gospodari z gozdovi, v lasti Republike Slovenije, oziroma lokalna skupnost uveljavlja predkupno pravico, objava ponudbe na oglasni deski upravne enote in enotnem državnem portalu e-uprave ni potrebna.

(5) Predkupna pravica po tem zakonu se uveljavi tako, da upravičenec iz prejšnjega odstavka v 30 dneh od prejema obvestila upravne enote pisno sporoči lastniku nepremičnine in upravni enoti, da ponudbo sprejema.

(6) Gozdnih parcel, manjših od 5 hektarjev, ni dovoljeno deliti, razen pri gradnji javne infrastrukture. 

(7) Fizična oseba, ki je kmet v skladu s predpisi, ki urejajo promet s kmetijskimi zemljišči in aktivno gospodari na kmetiji v gorskem oziroma hribovitem svetu z omejenimi možnostmi gospodarjenja, lahko uveljavlja prednostno pravico pri podelitvi koncesije za izkoriščanje gozdov v lasti Republike Slovenije. Ne glede na določbe zakona, ki ureja Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, imajo upravičenci iz tega odstavka prednostno pravico pri podelitvi koncesije za izkoriščanje gozdov pred dosedanjimi koncesionarji. Prednostno pravico uveljavlja fizična oseba na podlagi posamičnega programa ohranjanja kmetije, ki je osnova za pripravo Programa ohranjanja kmetij in podeželja v gorskem in hribovitem svetu z omejenimi možnostmi gospodarjenja.
 
(8) Poleg pogojev iz prejšnjega odstavka mora fizična oseba, ki želi uveljavljati prednostno pravico pri podelitvi koncesije za izkoriščanje gozdov v lasti Republike Slovenije, izpolnjevati še naslednje pogoje:
- izkazati mora, da bo koncesijo izvajal v okviru svojega kmetijskega gospodarstva, ob smiselni uporabi 19. člena zakona;
 - zagotoviti mora potrebna tehnična sredstva in imeti strokovna znanja za izvajanje koncesije;
- lastni in s koncesijo pridobljeni gozdovi predstavljajo zaokroženo celoto in ne smejo presegati 200 hektarjev.

(9) Programa ohranjanja kmetij in podeželja v gorskem in hribovitem svetu z omejenimi možnostmi gospodarjenja pripravi minister, pristojen za gozdarstvo, sprejme pa ga Vlada Republike Slovenije.

(10) Razen v primerih iz prvega, drugega in tretjega odstavka tega člena ima lastnik, katerega zemljišče meji na gozd, ki se prodaja, prednostno pravico pri nakupu tega gozda. Če ta prednostne pravice ne uveljavi, ima prednostno pravico drug lastnik, katerega gozd je najbližje gozdu, ki se prodaja.

(11) Za postopke in roke prodaje gozdov, uveljavljanje prednostne pravice in pogoje za menjavo gozdov se smiselno uporabljajo določbe zakona o kmetijskih zemljiščih, če ni s tem zakonom določeno drugače.

(12) Podrobnejše pogoje iz osmega odstavka tega člena predpiše minister, pristojen za gozdarstvo

48. člen

(1) V proračunu Republike Slovenije se zagotavljajo sredstva za:

- javno gozdarsko službo;

- načrtovana dela v varovalnih gozdovih in hudourniških območjih v zasebnih gozdovih;

- dela, za katera mora Zavod zagotoviti izvedbo;

- izplačila odškodnin in povračil v skladu s 46. členom tega zakona in za nakup gozdov, ki jih Republika Slovenija razglasi za varovalne gozdove oziroma za gozdove s posebnim namenom;

- izvajanje ukrepov za varstvo gozdov pred požari na Krasu;

- preprečevalne in preprečevalno-zatiralne ukrepe (polaganje kontrolnih dreves, postavljanje lovnih nastav za podlubnike in podobno).

(2) V proračunu Republike Slovenije se zagotavljajo tudi sredstva za sofinanciranje:

- gozdno-okoljskih ukrepov in ukrepov v okviru Nature 2000, kot so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L št. 277 z dne 21.10.2005, str. 1), zadnjič spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1944/2006 z dne 19. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L št. 367 z dne 22.12.2006, str. 23);

- gozdnogojitvenih in varstvenih del ter del za vzdrževanje življenjskega okolja prosto živečih živali v zasebnih gozdovih oziroma gozdnem prostoru;

- preprečevalno-zatiralnih varstvenih ukrepov za skupine gozdnega drevja ali posamičnega gozdnega drevja na negozdnih površinah zunaj naselij;

- obnove gozdov na pogoriščih in gozdov poškodovanih zaradi naravnih ujm;

- semenarske in drevesničarske dejavnosti;

- razvojno-raziskovalnega dela v gozdarstvu;

- sanacij in premen v zasebnih gozdovih;

- vzdrževanja gozdnih cest;

- gradnje in rekonstrukcije gozdnih cest;

- priprave, gradnje in rekonstrukcije gozdnih vlak;

- vlaganj za izboljšanje pogojev pridobivanja in trženja gozdnih proizvodov;

- začetka dejavnosti združenj lastnikov gozdov nastalih na podlagi pogodbe ali zakona;

- dejavnosti popularizacije gozdov in gozdarstva.

(3) Sredstva iz prejšnjih odstavkov se v proračunu Republike Slovenije zagotavljajo po programu vlaganj v gozdove, ki ga na podlagi nacionalnega gozdnega programa pripravi Zavod. Sredstva za namene iz prve, druge, četrte, sedme, devete, desete in enajste alinee prejšnjega odstavka se zagotavljajo tudi v skladu s predpisi Skupne kmetijske politike.

(4) Pri sofinanciranju del v gozdovih se upoštevajo vrsta dela ter poudarjenost ekoloških in socialnih funkcij gozdov. Minister, pristojen za gozdarstvo, izda predpise za uveljavljanje sredstev po prvem in drugem odstavku tega člena.

56. člen

(1) Zavod opravlja javno gozdarsko službo v vseh gozdovih, in sicer:
 - zbira podatke o stanju in razvoju gozdov kot ekosistema; - vodi evidence kot baze podatkov za svoje delo in za statistično posploševanje; - spremlja biološko ravnovesje v gozdovih; - spremlja razvrednotenje in poškodovanost gozdov; - izdela program varstva gozdov; - zagotavlja izvedbo ukrepov za varstvo gozdov; - izdeluje načrte požarnega varstva za gozdove in nudi strokovno pomoč pri gašenju požarov;
- opravlja naloge poročevalsko, prognostično-diagnostične službe; - izdela strokovne podlage za nacionalni gozdni program; - pripravi program vlaganj v gozdove; - izdeluje gozdnogospodarske načrte, gozdnogojitvene načrte, lovsko upravljavske načrte območij ter druge strokovne podlage za gospodarjenje z divjadjo v skladu z zakonom; - pripravlja načrte za premeno in sanacijo gozdov; - usmerja in spremlja sanacijo hudourniških območij; - sodeluje pri prostorskem načrtovanju; - sodeluje pri usmerjanju, usklajevanju in opravljanju raziskovalne dejavnosti v gozdarstvu in lovstvu; - pripravlja strokovne podlage za odpiranje gozdov z gozdnimi prometnicami in vodi evidenco o gozdnih cestah; - načrtuje vzdrževanje gozdnih cest; - spremlja in nadzira izvajanje gradnje, rekonstrukcij in vzdrževanja gozdnih cest ter prevzema opravljena dela; - pripravlja metodologijo za zbiranje podatkov o stanju in razvoju gozdov; - obdeluje podatke in pripravlja informacije o stanju in razvoju gozdov; - skrbi za popularizacijo gozdov in osveščanje javnosti o pomenu gozdov; - izvaja svetovanje, izobraževanje in usposabljanje lastnikov gozdov; - zagotavlja seme in sadike gozdnih drevesnih in grmovnih vrst; - prevzema opravljena dela v gozdovih in hudourniških območjih, če so financirana ali sofinancirana iz proračuna;
- vodi in odloča o upravnih stvareh iz prvega in šestega odstavka 17. člena, tretjega odstavka 17.a člena, prvega, drugega in četrtega odstavka 21. člena, 21.a člena, prvega odstavka 23. člena, drugega odstavka 24. člena, drugega odstavka 26. člena, prvega odstavka 29. člena, tretjega odstavka 30. člena, tretjega odstavka 31. člena, prvega in tretjega odstavka 42. člena, drugega odstavka 92. člena in drugega odstavka 95. člena. Upravne zadeve iz prvega odstavka 23. člena in prvega odstavka 29. člena Zavod vodi in o njih odloča v skrajšanem postopku. Zavod lahko odločbe o izbiri drevja za možni posek vroča tudi po postopku navadne vročitve, pri čemer se šteje, da je vročitev opravljena deseti dan od dneva odprave odločbe; - opravlja v gozdovih in gozdnem prostoru naloge nadzora v skladu z določbami tega zakona; - opravlja v gozdu in gozdnem prostoru naloge neposrednega nadzora v naravi v skladu s predpisi o ohranjanju narave in v tej zvezi naloge prekrškovnega organa; - o nedovoljenih posegih in aktivnostih v gozdu in gozdnem prostoru pisno obvešča pristojne inšpekcijske službe. 
(2) Naloge iz druge, šeste, osemnajste, štiriindvajsete, petindvajsete, šestindvajsete in sedemindvajsete alinee prejšnjega odstavka Zavod opravlja kot javno pooblastilo.
75. člen

(1) Uresničevanje določb tega zakona in na njegovi podlagi izdanih predpisov nadzirajo gozdarski inšpektorji. Posege v gozdni prostor nadzirajo tudi inšpektorji za lovstvo in ribištvo, gradbeni in urbanistični inšpektorji, vsak v okviru svojih pooblastil.
(2) Uresničevanje določb tega zakona o preprečevanju in gašenju požarov poleg gozdarskih inšpektorjev nadzirajo tudi požarni inšpektorji in organi za notranje zadeve.
77. člen

(1) Pri izvrševanju inšpekcijskega nadzorstva ima gozdarski inšpektor poleg pravic in dolžnosti, ki jih ima po drugih predpisih, še naslednje pravice in dolžnosti: - pregledovati dela v gozdovih ter dokumentacijo za ta dela in vsa mesta, kjer se v gozdovih sekajo oziroma spravljajo, zlagajo in prevažajo gozdni lesni sortimenti iz gozda do potrošnika; - pregledovati in spremljati uresničevanje gozdnogospodarskih načrtov in gozdnogojitvenih načrtov; - ustaviti vsa dela, ki niso v skladu z določbami tega zakona in na njegovi podlagi izdanih predpisov; - določiti rok za obeljenje panjev in neobeljenih gozdnih lesnih sortimentov iglavcev in bresta, za katere je obeljenje predpisano, oziroma odrediti obeljenje na stroške lastnika sortimentov oziroma panjev oziroma skladišča; - v nujnih primerih, ko bi sicer nastala škoda, odrediti ukrepe, da se škoda prepreči; - pregledovati in spremljati uresničevanje ukrepov za varstvo gozdov; - preveriti, če izvajalci izpolnjujejo pogoje za opravljanje del v gozdovih; - nadzirati porabo proračunskih sredstev, ki so namenjena financiranju in sofinanciranju vlaganj v gozdove in gozdarstvo, gradnje in vzdrževanja gozdnih prometnic.
(2) Pritožba zoper odločbo, izdano na podlagi tretje, četrte in pete alinee prejšnjega odstavka, ne zadrži njene izvršitve 
(3) Če inšpektor pri opravljanju inšpekcijskega nadzorstva nad izvajanjem tega zakona in predpisov, izdanih na njegovi podlagi, ugotovi, da so ti predpisi kršeni, ima pravico in dolžnost: - odrediti ukrepe, da se ugotovljene nepravilnosti in pomanjkljivosti odpravijo v roku, ki ga določi; - odrediti, da se sredstva, dodeljena oziroma porabljena v nasprotju s tem zakonom in predpisi, izdanimi na njegovi podlagi, vrnejo v proračun Republike Slovenije; - poročati pristojnim državnim organom o ugotovitvah pri opravljanju inšpekcijskega nadzora in o izrečenih ukrepih.
78. člen

(1) Z globo od 2.000 eurov do 50.000 eurov se za prekršek kaznuje pravna oseba ali samostojni podjetnik posameznik, ki v obsegu, ki presega 10-letni možni posek, seka ali dovoli sekati gozdno drevje ali okrasna drevesa brez odločbe ali v nasprotju z njo (prvi in četrti odstavek 17. člena).
(2) Z globo od 1.000 eurov do 2.500 eurov se za prekršek iz prejšnjega odstavka kaznuje tudi odgovorna oseba pravne osebe ali samostojnega podjetnika posameznika.
(3) Z globo od 800 eurov do 1.000 eurov se za prekršek iz prvega odstavka tega člena kaznuje tudi posameznik.
79. člen

(1) Z globo od 1.200 eurov do 42.000 eurov se za prekršek kaznuje pravna oseba ali samostojni podjetnik posameznik, ki: 1. ne opravi potrebnih gojitvenih ali varstvenih del v določenem roku ali jih opravi v nasprotju z odločbo, seka gozdno drevje, spravlja les, pridobiva smolo ali okrasna drevesa brez odločbe ali v nasprotju z njo ali opravlja premeno gozdov v nasprotju s pogoji, ki jih določi Zavod (prvi, četrti in šesti odstavek 17. člena); 2. seka, spravlja, prevaža ali zlaga gozdne lesne sortimente oziroma ravna s sečnimi ostanki oziroma ta dela zagotovi v nasprotju s predpisi o varstvu gozdov ali ne odstrani posledic poškodb tal takoj po končanem spravilu oziroma prevozu (tretji odstavek 17. člena); 3. ne ravna v skladu s predpisi za izvajanje sečnje, ravnanje s sečnimi ostanki, spravilo, prevoz in zlaganje gozdnih lesnih sortimentov (sedmi odstavek 17. člena); 4. ne zagotovi z odločbo Zavoda odrejenih del (tretji odstavek 17.a člena); 5. s svojim ravnanjem zmanjšuje rastnost sestoja ali rodovitnost rastišča, stabilnost ali trajnost gozda oziroma ogroža njegove funkcije, njegov obstoj ali namen (prvi odstavek 18. člena);
6. pri pridobivanju semena gozdnih dreves ali drugih gozdnih dobrin povzroči opustošenje (drugi odstavek 18. člena
7. gradi objekt ali izvede poseg v gozd oziroma gozdni prostor brez soglasja Zavoda (prvi odstavek 21. člena);
8. gradi objekt zunaj gozda brez soglasja Zavoda (drugi odstavek 21. člena); 9. krči gozd brez dovoljenja Zavoda (četrti odstavek 21. člena); 10. pred začetkom gozdarskih investicijskih vzdrževalnih del ne pridobi dovoljenja Zavoda (prvi odstavek 21.a člena); 11. seka na golo, čeprav to ni predvideno v gozdnogospodarskem načrtu (drugi odstavek v zvezi s prvim odstavkom 22. člena); 12. ne obnovi gozda, ki je bil opustošen ali v nasprotju s predpisi posekan na golo, v roku, ki ga določi Zavod (prvi odstavek 23. člena); 13. kljub omejitvi ali prepovedi, ki jo določi pristojni organ, v gozdovih nabira živali, plodove, gobe ali rastline (25. člen); 14. preprečuje spremljanje ali krepitev biotskega ravnovesja v gozdu ali izvajanje preventivnih varstvenih del (27. člen); 15. ne izvede oziroma zagotovi vseh s predpisi o varstvu gozdov predpisanih ukrepov za preprečitev porušenja biotskega ravnovesja ali druge škode v gozdovih (28. člen); 16. ne opravi sanitarnih sečenj ali preventivnih varstvenih del v določenem roku ali jih opravi v nasprotju z odločbo (prvi odstavek 29. člena); 17. ne izvede dodatno predpisanih ukrepov za varstvo gozdov (tretji odstavek 29. člena); 18. ne obeli ali ne predela gozdnih lesnih sortimentov smreke, jelke, bora ali bresta ali ne porabi ali ne predela njihovih ostankov v predpisanem roku (prva in druga alinea prvega odstavka 30. člena); 19. ne opremi skladišč od 15. marca do 31. oktobra s kontrolno-lovnimi pastmi (drugi odstavek 30. člena); 20. ne zagotovi izvedbe z odločbo Zavoda določenih del (tretji odstavek 30. člena); 21. brez dovoljenja Zavoda v gozdu uporablja kemična sredstva oziroma zagotovi njihovo uporabo (drugi in tretji odstavek v zvezi s prvim odstavkom 31. člena); 22. pase v gozdu, kadar to ni dovoljeno z gozdnogojitvenim načrtom (32. člen); 23. z gradnjo, vzdrževanjem ali uporabo gozdnih prometnic ogrozi vodni vir, povzroči erozijski proces, prepreči odtok visokih vod iz hudournikov, poveča nevarnost plazu, poruši ravnotežje na labilnih tleh, poslabša odtok padavinskih vod, prizadene območje, pomembno za ohranitev prosto živečih živali, prizadene naravno ali kulturno dediščino, ogrozi drugo funkcijo oziroma večnamensko rabo gozdov (tretji odstavek 37. člena); 24. uporabi gozdno prometnico za namen, ki ni povezan z gospodarjenjem z gozdovi, s čimer zmanjša ali prepreči uporabo gozdne prometnice oziroma poveča stroške njenega vzdrževanja (četrti odstavek 37. člena); 25. gradi ali vzdržuje gozdne vlake v nasprotju z usmeritvami, določenimi v gozdnogojitvenem načrtu (peti odstavek 37. člena); 26. uporablja gozdne ceste v nasprotju z določenim režimom uporabe (drugi odstavek 39. člena);
27. se razen za namene gospodarjenja z gozdovi ali reševanja ljudi oziroma njihovega premoženja vozi v gozdu ali gozdnem prostoru zunaj gozdnih cest z izjemo vožnje s kolesom brez motorja (prvi odstavek 40. člena); 28. se vozi po gozdnih cestah z vozili nad določeno težo, kadar je to zaradi razmočenosti tal prepovedano (drugi odstavek 40. člena); 29. brez dovoljenja oziroma v nasprotju z dovoljenjem čezmerno uporablja gozdne ceste (tretji odstavek 41. člena); 30. v predpisanem roku ne odpravi morebitnih posledic čezmerne uporabe ali ne plača odškodnine (četrti odstavek 41. člena); 31. zapre gozdno cesto brez predhodnega dovoljenja Zavoda (tretji odstavek 42. člena); 32. ovira izvajanje nalog javne gozdarske službe (51. člen); 33. na podlagi izdane odločbe ne ustavi vseh del, ki niso v skladu z zakonom ali na njegovi podlagi izdanih predpisov (tretja alinea prvega odstavka 77. člena); 34. ne ravna v skladu z izvršljivo odločbo, s katero je inšpektor odredil izvršitev ukrepov, ki jih določa ta zakon ali drug predpis.

(2) Z globo od 600 eurov do 2.000 eurov se za prekršek iz prejšnjega odstavka kaznuje tudi odgovorna oseba pravne osebe ali samostojnega podjetnika posameznika. 
(3) Z globo od 400 eurov do 800 eurov se za prekršek iz prvega odstavka tega člena kaznuje tudi posameznik.
80. člen

(1) Z globo od 1.000 eurov do 30.000 eurov se za prekršek kaznuje pravna oseba ali samostojni podjetnik posameznik, ki: 1. kuri na neurejenih kuriščih v gozdovih ali na zemljiščih, ki po tretjem odstavku 2. člena tega zakona niso gozd (prvi in drugi odstavek 33. člena); 2. požiga travišča in ledine na območju, na katerih ogenj lahko ogrozi gozd, oziroma sežiga rastlinske ostanke na njivah brez stalne navzočnosti polnoletne osebe, ki ima ogenj pod nadzorstvom (tretji odstavek 33. člena); 3. uporablja odprti ogenj v gozdovih na Krasu oziroma v gozdovih, ki so določeni za požarno ogrožene gozdove (tretji odstavek 34. člena).(2) Z globo od 600 eurov do 1.500 eurov se za prekršek iz prejšnjega odstavka kaznuje tudi odgovorna oseba pravne osebe ali samostojnega podjetnika posameznika.
(3) Z globo od 200 eurov do 600 eurov se za prekršek iz prvega odstavka tega člena kaznuje tudi posameznik.
81. člen

(1) Z globo od 800 eurov do 20.000 eurov se za prekršek kaznuje pravna oseba ali samostojni podjetnik posameznik, ki: 1. v gozdu pogozduje negozdna zemljišča, ki z gozdnogospodarskim načrtom niso predvidena za pogozditev (četrti odstavek 18. člena); 2. organizira javni shod ali prireditev, ne da bi o tem obvestil Zavod (drugi odstavek 21. a člena zakona); 3. ogradi posamezne dele gozda brez dovoljenja oziroma v nasprotju z dovoljenjem (drugi odstavek 24. člena); 4. predhodno ni obvestil Zavoda o nameravanih sanitarnih sečnjah ali preventivnih varstvenih delih, ki jih je opravil brez odločbe (drugi odstavek 29. člena (2) Z globo od 400 eurov do 1.000 eurov se za prekršek iz prejšnjega odstavka kaznuje tudi odgovorna oseba pravne osebe ali samostojnega podjetnika posameznika. (3) Z globo od 200 eurov do 400 eurov se za prekršek kaznuje tudi posameznik, ki: 1. stori katero od dejanj iz prvega odstavka tega člena; 2. se giblje znotraj ograjenega gozda, kadar je to prepovedano (drugi odstavek 24. člena);
3. jezdi oziroma se vozi s kolesom brez motorja v nasprotju s tretjim odstavkom 40. člena tega zakona.
81.a člen

(1) Z globo od 800 eurov do 15.000 eurov se za prekršek kaznuje pravna oseba ali samostojni podjetnik posameznik, ki v manjšem obsegu seka gozdno drevje ali okrasna drevesa ali dovoli njihovo sečnjo brez odločbe ali v nasprotju z njo (prvi in četrti odstavek 17. člena).

(2) Z globo od 300 eurov do 800 eurov se za prekršek iz prejšnjega odstavka kaznuje tudi odgovorna oseba pravne osebe ali samostojnega podjetnika posameznika.

(3) Z globo od 150 eurov do 400 eurov se za prekršek iz prvega odstavka tega člena kaznuje tudi posameznik.

	
V. PREDLOG, DA SE PREDLOG ZAKONA OBRAVNAVA PO NUJNEM OZIROMA SKRAJŠANEM POSTOPKU
	
Vlada Republike Slovenije predlaga, da Državni zbor Republike Slovenije v skladu s prvo in tretjo alinejo prvega odstavka 142. člena Poslovnika Državnega zbora (Uradni list RS, št. 92/07 – uradno prečiščeno besedilo in 105/10) obravnava predlog zakona po skrajšanem postopku, ker gre za manj zahtevne spremembe in dopolnitve zakona ter manj zahtevne uskladitve zakona s pravnim redom Evropske unije.

VI. PRILOGE