PRILOGA

LETNI PROGRAM 2013

SKLAD ZA ZUNANJE MEJE

DRŽAVA ČLANICA: REPUBLIKA SLOVENIJA

SKLAD: SKLAD ZA ZUNANJE MEJE

ODGOVORNI ORGAN: MINISTRSTVO ZA NOTRANJE ZADEVE

ZADEVNO LETO: 2013

SPLOŠNA PRAVILA ZA IZBIRO PROJEKTOV, KI SE FINANCIRAJO V OKVIRU PROGRAMA

A. Splošna pravila

Ministrstvo za notranje zadeve je odgovorni organ za vse štiri Sklade splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov. Znotraj Ministrstva za notranje zadeve izvaja naloge odgovornega organa Projektna enota za evropska sredstva (v nadaljevanju: PEES), ki je organizacijska enota v okviru Sekretariata, Urada za finančne zadeve in nabavo, ki je bila sistematizirana z aktom o notranji organizaciji, sistematizaciji, delovnih mest in nazivih v Ministrstvu za notranje zadeve dne 22.06.2007. Naloge PEES so bolj podrobno opredeljene v Sistemu upravljanja in nadzora, v Priročniku za izvajanje skladov in v Postopkovniku odgovornega organa.

Pri pripravi letnih programov sklada za zunanje meje Ministrstvo za notranje zadeve sodeluje z drugimi resornimi ministrstvi, to je z Ministrstvom za pravosodje in javno upravo, Ministrstvom za zunanje zadeve in organom v sestavi Policijo.

V okviru Sklada za zunanje meje deluje odgovorni organ kot izvršilni organ (angl. executing body mode) za izvajanje projektov. Aktivnosti iz letnega programa 2013 bodo realizirali sodelujoči organi (angl. associated bodies), in sicer Ministrstvo za pravosodje in javno upravo, Ministrstvo za zunanje zadeve in Ministrstvo za notranje zadeve - Policija. Naloge, ki jih izvajajo sodelujoči organi, so opredeljene v:

Priročniku za izvajanje skladov EBF 2007-2013, EIF 2077-2013, EBF 2008-2013, ERF 2008-2013; (v nadaljevanju: Priročnik; zadnja posodobitev priročnika je bila podpisana s strani ministrice za notranje zadeve dne 8.7.2010);

Postopkovniku odgovornega organa in delegirane naloge odgovornega organa pooblaščenima organoma v okviru Ministrstva za notranje zadeve (v nadaljevanju: Postopkovnik; zadnja revizija postopkovnika je bila podpisana s strani ministrice za notranje zadeve dne 21.7.2010).

Izvajanje tehnične pomoči je odgovorni organ uredil v "Navodilu odgovornega organa o upravičenih izdatkih za izvajanje projektov tehnične pomoči iz EBF, EIF, ERF, RF", ki ga je podpisala ministrica za notranje zadeve dne 28.9.2010.

Navedeni ministrstvi in organ v sestavi imajo v skladu z nacionalno zakonodajo upravno pristojnost (de jure monopol in varnostni razlogi) za izvajanje nalog iz letnega programa. V skladu z Zakonom o Policiji in Zakonom o nadzoru državne meje je za nadzor državne meje pristojna Policija. V skladu z Zakonom o zunanjih zadevah je Ministrstvo za zunanje zadeve pristojno za zunanje zadeve. V skladu s sklepom Vlade Republike Slovenije, št. 41001-2/2007/21 z dne 23.08.2007 je Ministrstvo za pravosodje in javno upravo pristojno za izgradnjo in vzdrževanje mejnih prehodov v Republiki Sloveniji.

V okviru priprave letnih programov PEES pripravi vse potrebne dokumente in navodila (višino dodeljenih sredstev posameznega sklada, odločbe skladov, odločbe o določitvi pravil za izvajanje skladov, pravila o upravičenosti stroškov,…) ter določi rok, do katerega morajo sodelujoči organi (indirektno izvajanje) posredovati predloge potencialnih projektov za letne programe, ki so skladni z odločbo posameznega sklada in prednostnimi nalogami.

Predlogi potencialnih projektov/aktivnosti za večletne in letne programe se posredujejo odgovornemu organu na posebnih obrazcih, ki jih pripravi PEES. Predlogi posameznih projektov/aktivnosti vključujejo analizo vrednosti projektov/aktivnosti, stroškovno učinkovitost, potrebe in vplive projektov/aktivnosti na izboljšanje stanja v državi članici, vrednostno oziroma količinsko izražene cilje in kazalnike. PEES pregleda ali predlagani projekti/aktivnosti izpolnjujejo pogoje za upravičenost (upravičen predmet aktivnosti, upravičeno obdobje trajanja, opredeljeni cilji/kazalniki, skladnost aktivnosti s trenutnimi potrebami, skladnost z večletnim programom,...) in združi vse ustrezne potencialne aktivnosti, ki jih predlagajo sodelujoči organi v ukrepe, ter pripravi gradivo za sestanek Medresorske delovne skupine, na katerem se določijo prioritete med aktivnostmi oziroma določijo ukrepi, ki se bodo uvrstili v posamezni letni program. PEES po potrebi pozove sodelujoče organe k dopolnitvi posameznih aktivnosti. Po obravnavi na Medresorski delovni skupini PEES združi vse upravičene aktivnosti v posamezne ukrepe ter posreduje osnutek letnega programa Sklada za zunanje meje v potrditev Nadzornemu odboru ter nato v potrditev Vladi Republike Slovenije. Podpisnik letnih programov je minister za notranje zadeve.

Odgovorni organ (upravljalec programov) in sodelujoči organ (skrbnik programa) podpišeta pogodbe o izvajanju projekta za vsak posamezen projekt v okviru letnega programa 2013. Pogodba o izvajanju določa obveznosti in dolžnosti, namen in cilje projekta, vrednost projekta, upravičene stroške, stopnjo sofinanciranja, obdobje upravičenosti ter druga določila. Razmerja med odgovornim organom in sodelujočimi organi so podrobneje opisana tudi v Priročniku in Postopkovniku (glej zgoraj). Del nalog posameznega sodelujočega organa, kot npr. finančno poslovanje, javno naročanje, izvajajo službe, ki so v okviru posameznega ministrstva organizirane za izvajanje nalog s posameznega delovnega področja, ki zajemajo upravne, finančne, tehnične in fizične vidike projektov/aktivnosti. Razmerja so urejena v internih pravilnikih ministrstev in postopkovnikih posredniških teles.

Glede na to, da bo odgovorni organ redno opravljal naloge izvršilnega organa za projekte/aktivnosti sofinancirane v okviru Sklada je zagotovljeno, da revizijski organ ne nastopa v okviru odgovornega organa.

Pri izvajanju projektov bodo sodelujoči organi nastopali tudi kot naročniki. Sodelujoči organi bodo tako nastopali kot izbirni organi izvajalcev projektov/aktivnosti po določilih zakona, ki ureja javno naročanje in v skladu s podzakonskimi akti, izdanimi na njegovi osnovi ter internimi pravilniki. Glede na ocenjeno vrednost in razpoložljivo število možnih izvajalcev se lahko javno naročilo odda kot odprti postopek, postopek s predhodnim ugotavljanjem sposobnosti, postopek s pogajanji (brez predhodne objave, po predhodni objavi), postopek zbiranja ponudb (po predhodni objavi, brez predhodne objave), kot naročilo male vrednosti ali na drug način, določen z zakonom. Ustrezen ponudnik je izbran na pregleden način in po predpisanem postopku. Postopki naročanja so javni (razen v zakonsko določenih primerih), kar se zagotavlja z brezplačnimi objavami javnih naročil glede na vrednosti določene v zakonu, ki ureja javno naročanje tako v Uradnem listu Evropske unije kot tudi na portalu javnih naročil Republike Slovenije. Pri vseh javnih objavah in vseh pomembnih dokumentih glede javnega naročanja, pogodbah, dopolnitvah pogodb, poročilih, zahtevkih se navaja sofinanciranje EU (evropski simbol, navedba sklada).

Predviden časovni okvir izvajanja postopkov javnega naročanja za aktivnosti v letnem programu 2013 je z letnimi načrti javnih naročil naravnan tako, da bodo vsi stroški nastali v obdobju upravičenosti, in sicer od 1.1.2013 do 30.6.2015 (oz. 31.3.2016 za ukrepe tehnične pomoči).

Prepoznavnost financiranja EU bo skozi izvajanje letnega programa 2013 v skladu s Priročnikom za izvajanje ukrepov informiranja in obveščanja javnosti o štirih skladih v okviru splošnega programa "Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov" v programskem obdobju 2007 – 2013, ki ga je izdal odgovorni organ 28.4.2009.

Partnerski način izvajanja letnega programa 2013 se kaže v aktivni vlogi Medresorske delovne skupine in Nadzornega odbora pri načrtovanju in izvajanju skladov ter organiziranju delavnice na kateri bodo predstavljeni rezultati Sklada. Vse relevantne informacije (večletni programi, letni programi, obvestila, sklepi, seznami končnih upravičencev,...) glede Skladov so predstavljene na spletnih straneh odgovornega organa, ki so namenjene informiranju javnosti http://www.mnz.gov.si/si/o_ministrstvu/crpanje_evropskih_sredstev/informiranje_javnosti/.

B. Aktualno stanje glede petih strateških ciljev za obdobje 2012 – 2014

SIS II projekt (SIS II project)

Aktualno stanje

SIS II Projekt je v polnem teku. Ob koncu leta 2012 je stanje naslednje:

-	razvoj centraliziranega sistema je bil dokončan,

-	razvoj nacionalnega sistema je končan, poteka skladnostno testiranje nacionalnega sistema, ki bo predvidoma dokončano do 10.10.2011, prehod na polno operativno uporabo je predvidena v 1. četrtletju 2013.

Prihodnje potrebe

Predvideno je, da bodo investicije v SIS II v koledarskem letu 2012 in v okviru letnega programa 2011 vključevale nakup strežniške infrastrukture za povezovanje nacionalnega sistema na centralni SIS II (300.000,00 EUR).

V koledarskem letu 2012 predlagamo sofinanciranje vzdrževanja komunikacijskega vmesnika (SIB) v skupnem znesku 100.000,00 EUR (Ukrep 5 EBF LP 2012), vzdrževanja čitalcev potnih listin na mejnih prehodih (Ukrep 2) in vzdrževanja SISone4all strežniškega sistema v skupnem znesku 65.000,00 EUR (Ukrep 5 EBF LP 2012).

V koledarskem letu 2013 predlagamo sofinanciranje vzdrževanja komunikacijskega vmesnika (SIB) v skupnem znesku 100.000,00 EUR, vzdrževanja čitalcev potnih listin na mejnih prehodih v skupnem znesku 25.000,00 EUR in vzdrževanja SISone4all strežniškega sistema v skupnem znesku 65.000,00 EUR.

VIS (angl. VIS roll-out)

Aktualno stanje

VIS projekt v Sloveniji izvaja Ministrstvo za zunanje zadeve in Policija. Policija je že kupila čitalce potnih listov in čitalce prstnih odtisov (v okviru Sklada za zunanje meje, Letnega programa 2010). Ministrstvo za zunanje zadeve je naredilo že nekatere spremembe VIZIS aplikacije (programska oprema za izdajo vizumov) z namenom izvajati preverjanja nacionalnih, SIS in VIS zadetkov. Aktivnosti za zagotovitev nadgradnje in prilagajanje sistemu VIS in uvedbo programa za elektronsko pošiljanje podatkov znotraj VIS sistema so v teku. V letnem programu 2011 in 2012 so predvidene aktivnosti predvsem na področju informacijske tehnologije (VIS Mail) (Ukrep 6 EBF 2012) na področju izobraževanja (usposabljanje in izobraževanje konzularnih uslužbencev za VIS) (Ukrep 8 EBF LP 2012), nakup računalniške opreme (delovne postaje, serverji), izboljšanje komunikacijskih poti (uvedba satelitske povezave, ki bo zagotovila varnost in zanesljivost delovanja VIS) in kadrovska podpora delovanju sistema VIS (zagotovitev dežurne službe SPOC (angl. Single Point Of Contacts)) – Ukrep 6 EBF LP 2012.

V letu 2012 je bil izveden regionalni VIS posvet v Kairu, kjer je MZZ na podlagi izkušenj iz prve lokacije (Kairo, Egipt) z VIS seznanilo konzularne uslužbence slovenskih DKP, ki se nahajajo v bližnjih regijah.

Vsi projekti, ki so bili prijavljeni za LP 2011 in 2012 imajo visoko prioriteto na MZZ.

V letu 2012 bo izveden tudi drugi regionalni posvet, ki bo potekal v New Delhiju in na katerem bodo sodelovali uslužbenci slovenskih DKP in strokovnjaki iz predstavništev Nemčije in Danske v New Delhiju.

Prihodnje potrebe

VIS izvedbene aktivnosti so povezane z ukrepom 6 in v okviru Letnega programa 2011 in Ukrepom 6 in 8 v okviru letnega programa 2012.

V okviru LP 2011 bodo nabavljeni še novi strežniki, računalniki z monitorji za delo s strankami in računalniške delovne postaje z monitorji za konzulate. VIZIS in VIS aplikacije bodo posodobljene in vzdrževane in vzpostavljeno VIS elektronsko pošiljanje podatkov. V prihodnje je predvideno, da bo v letih 2012-2013 organiziranih več tečajev usposabljanja za učinkovito uporabo sistema VIS za zaposlene konzulata (ukrep 8 v okviru Letnega programa 2012). V okviru LP 2012 je predvideno, da se bo vključilo aplikacijo VIS Mail II v nacionalni SI.VIS (VIZIS), kupljeni bodo dodatni čitalci prstnih odtisov (obstoječi bodo ustrezno vzdrževani), uvedena bo dežurna služba za podporo delovanja VIS in vsi stroški za začetek dela SPOC. Posodobljene bodo satelitske povezave med MZZ in DKP, nadgrajeni bodo varnostni standardi na diplomatsko-konzularnih predstavništvih.

Programi konzularnega sodelovanja (v skladu z členoma 40 in 41 Vizumskega zakonika)

Aktualno stanje in prihodnji razvoj

Slovenija trenutno sodeluje v okviru štirih skupnih prijavnih centrov (CAC, angl. Common Application Centre) (Ljubljana (SVN), Podgorica (MNE), Kišinjev (MDA), Istanbul (TUR)) kot je opisano v Uredbi (ES) št 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta. Slovenija trenutno ne načrtuje skupnih projektov v okviru delovanja CAC centrov.

Evropski sistem za nadzor meja (EUROSUR)

Aktualno stanje

Slovenska policija je aktivno vključena v vzpostavitev EUROSUR sistema, čeprav oprema še ni bila nabavljena posebej za vzpostavitev le-tega. Vendar pa je Slovenija v zadnjih letih nakupila opremo za učinkovit nadzor meje, še posebej za nočni nadzor zunanjih kopenskih in morskih mej. Slovenska policija deluje z zelo zmogljivimi mobilnimi, stacionarnimi in ročnimi termovizijskimi kamerami, osebnimi in policijskimi vozili, helikopterji za dnevni in nočni nadzor meje, mejno infrastrukturo za mejni nadzor, plovili z radarskimi in elektronskimi navigacijskimi sistemi, stacionarnimi radarji za nadzor morskih meja in potrebno IT opremo za dostop do ustreznih podatkovnih baz.

Prihodnje potrebe

Po pristopu Hrvaške v EU in kasneje v schengensko območje, bo Republika Slovenija imela samo zunanjo morsko mejo. Nacionalni koordinacijski center (NCC, angl. National Coordination Centre) bo tako pokrival le morsko mejo. Za vzpostavitev NCC v Sloveniji bi bilo potrebno naročiti ustrezno IT opremo in nadgraditi plovila z termovizijskimi kamerami s stabilizatorjem in novim radarjem z ARPA in TARGET funkcijami. Na tej točki se ocenjuje, da je za vzpostavitev NCC z zgoraj omenjeno opremo in nadgradnjami potrebno zagotoviti 2,3 milijona EUR. Za te naložbe bo potrebno zagotoviti sofinanciranje EU. V povezavi z EUROSUR ciljem bo Slovenija v LP 2012 (Ukrep 4) vzpostavila infrastrukturo nacionalnega koordinacijskega centra v okviru EUROSUR na lokaciji Postaje pomorske policije Koper.

Najsodobnejša tehnologija (angl. state of the art technology (koncept integriranega upravljanja meja)

Aktualno stanje

Slovenska policija ni bila vključena v razvoj avtomatiziranih sistemov za nadzor meje (ABC). Taki sistemi bi veljali le na kopenskih mejah, vendar pa zaradi nedodelanosti tehnologije in standardov, niso bili vpeljani. Obstajajo nekateri pilotni projekti, na primer na Finskem, vendar zaradi razlik v postopkih mejne kontrole in gostoti prometa preko mejnih prehodov, rezultati niso primerljivi za Slovenijo. Ne glede na to, pa je bila kupljena kakovostna oprema, ki jo uporabljajo za nadzor državne meje tudi druge države članice. Zaradi te podobnosti je oprema interoperabilna oziroma bi lahko postala interoperabilna preko zagotovitve minimalnega usposabljanja in sprememb. Interoperabilne težave so v glavnem posledica različnih formatov in standardov, ki so v uporabi v državah članicah.

Prihodnje potrebe

Slovenska policija bo v okviru EBF LP 2012 vzdrževala 200 čitalcev prstnih odtisov in ustrezno programsko opremo. Vzdrževali bomo tudi helikopter Eurocopter EC-135 P2, ki bo tako na najvišji stopnji operativne uporabe za nadzor zunanje meje skozi celotno obdobje letnega programa. V okviru LP 2012 (Ukrep 2) se predvideva nakup dveh mobilnih termovizij.

V prihodnje pa namerava nabaviti termovizijske kamere s stabilizatorjem za plovila.

Predvideno je, da bo v okviru letnega programa 2012 izveden pilotni sistem, ki bo omogočil podporo preverjanju najavljenih potnikov v letalskem (in pomorskem) prometu (RTP-Registered Travel Program).

Točka 2 se je črtala s Sklepom Komisije 2011/148/EU z dne 2. marca 2011.

/

UKREPI, KI JIH PODPIRA PROGRAM V OKVIRU IZBRANIH PREDNOSTNIH NALOG

Ukrepi za izvajanje prednostne naloge 1: Podpora nadaljnji postopni vzpostavitvi skupnega integriranega sistema upravljanja meja glede kontrole oseb na mejah in nadzora zunanjih meja.

V okviru LP 2013 Slovenija predlaga ukrepe v okviru 1.,2., 4. in 5. prednostne naloge. Ukrepi v okviru 3. prednostne naloge niso vključeni v LP 2013, saj so bili nekateri najnujnejši ukrepi definirani v večletnem programu Sklada za 3. prednostno nalogo že sofinancirani v okviru prejšnjih letnih programov Sklada za zunanje meje.

UKREP 1: Investicije v infrastrukturo mejnih prehodov in vzdrževanje le-teh

1.	Namen in obseg ukrepa

Za investicije v infrastrukturo mejnih prehodov v Republiki Sloveniji je skladno z Zakonom o graditvi objektov pristojno Ministrstvo za pravosodje in javno upravo. Poleg aktivnosti izgradnje oziroma rekonstrukcije mejnih prehodov je Ministrstvo za pravosodje in javno upravo tudi upravljavec mejnih prehodov na podlagi sklepa Vlade RS št. 003-06/2001-1 iz leta 2001. Na podlagi dogovora o zagotavljanju obratovanja, načrtovanja in izvajanju vzdrževanja ter investicij na mejnih prehodih iz leta 2003 pa vodi tudi vzdrževanje le-teh.

Za izvajanje ukrepa bo odgovoren odgovorni organ, ki bo projekte izvajal v sodelovanju z Ministrstvom za pravosodje in javno upravo, ki bo delovalo kot naročnik (angl. contracting authority). Izvedene aktivnosti bodo namenjene končnemu uporabniku – mejni policiji (angl. final beneficiary). Postopki javnih naročil bodo izvedeni v skladu z 11. čl. 2. poglavja Odločbe Komisije z dne 05.03.2008, ki določa pravila za izvajanje Odločbe št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Ukrep bo zajemal investicije in vzdrževanje mejnih prehodov na zunanji meji, in sicer:

izgradnjo mejnega prehoda Ormož,

odkup prostorov potniškega terminala za potrebe mejnega prehoda v Luki Koper,

ureditev mejnih prehodov na zunanji meji ob vstopu RH v EU za izvajanje "one-stop-control",

vzdrževanje mejnih prehodov.

Ukrep predstavlja nadaljevanje ukrepov iz preteklih letnih programov, ko je bilo že izgrajenih oz. nadgrajenih nekaj mejnih prehodov na zunanji meji. V sklopu tega ukrepa se je v prejšnjih letnih programih Sklada za zunanje meje sofinancirala gradnja mejnih prehodov in nujne izboljšave mejnih prehodov (t.j. v okviru letnega programa 2007 izgradnja novega MP Dobovec, MP Zgornji Leskovec in MP Rigonce, v okviru letnega programa 2008 izgradnja novega MP Babno Polje in MP Petrina, v okviru LP 2009 izgradnja novega MP Razkrižje in MP Sočerga (severna pilotna stena s komunalno infrastrukturo), v okviru letnega programa 2010 je bila izvedena izgradnja novega MP Vinica in v okviru letnega programa 2011 načrtovano dokončanje izgradnje novega MP Sočerga (objekt s platojem). Izgradnja mejnega prehoda Ormož je bila sicer načrtovana že v okviru LP 2012, vendar se zaradi zamude pri izgradnji vzhodne obvozne ceste mesta Ormož in rekonstrukcije in elektrifikacije želežniške proge Pragersko-Hodeš izgradnja mejnega prehoda časovno premika v LP 2013, in sicer v konec leta 2014 in začetek 2015. V okviru projekta Nujne izboljšave projektov mejnih prehodov je bila v okviru letnega programa 2007 izvedena minimalna rekonstrukcija MP Sečovlje, v okviru letnega programa 2008 so bile izvedene nujne izboljšave na MP Petišovci, MP Gruškovje in MP Babno Polje, V okviru LP 2009 je bila realizirana postavitev LED tabel na 3 MP: Petišovci, Bistrica ob Sotli in Metlika. V okviru LP 2010 je bila urejena pisarna za Frontex na MP Gruškovje, v LP 2011 pa so načrtovane nove energetsko varčne kabine, ki bi zamenjale dotrajane kabine na MP Obrežje.

V letnem programu 2013 se nadaljuje projekt, ki vključuje stroške vzdrževanja mejnih prehodov, na novo pa smo umestili še projekt preureditve izbranih mejnih prehodov, na katerih se bo z vstopom RH v EU izvajala "one-stop-control".

Ukrep bo v skladu s cilji večletnega programa, ki predvidevajo nujne izboljšave obstoječih mejnih prehodov na zunanji meji in izgradnjo novih zunanjih mejnih prehodov. Je del ukrepa 3.1.1. večletnega programa Sklada za zunanje meje.

Posebna delovna skupina, sestavljena iz policijskih uradnikov in uradnikov iz Ministrstva za javno upravo, je pripravila oceno prihodnjih potreb v zvezi z obstoječo infrastrukturo MP (gradnja in / ali nadgradnja). Ocena je temeljila na izvedenih pregledih na kraju samem, in sicer na mejnih prehodih, katerih predvidena novogradnja oziroma rekonstrukcija še ni bila izvedena skladno z Večletnim programom Sklada za zunanje meje in v nadaljevanju posamičnimi letnimi programi.

Glede na ugotovljeno v sklopu LP 2013 Sklada za zunanje meje predlagamo:

Izgradnjo MP Ormož. Ukrep nadaljuje aktivnosti iz predhodnih LP, v sklopu katerih se je sofinancirala izgradnja drugih mejnih prehodov na zunanji meji. Nov mejni prehod bo omogočil ustrezno infrastrukturo in pripadajoče stavbe za nadzor meje (približno 90m2), ki zagotavljajo primerne pogoje za potnike kot tudi za policiste, ki izvajajo mejno kontrolo. Ob vstopu v schengensko območje je bilo na MP Ormož izvedena minimalna varianta posodobitev za izpolnitev schengenskih standardov, za nadaljnje zagotavljanje le-teh pa je nujno potrebno izgraditi nov MP. Ključne aktivnosti v okviru projekta bodo predvidoma: priprava projektne dokumentacije, rušitev obstoječih objektov, GOI dela (objekt in nadstrešnica), gradbeni nadzor, projektantski nadzor, stroški otvoritve MP in strošek dela zaposlenih na projektu (stroški plač in povračil stroškov v zvezi z delom). Mejni prehod bo po vstopu RH uporabljala izključno policija za izvajanje mejne kontrole. Ocenjujemo, da bodo celotni stroški investicije znašali 499.500 EUR, prispevek EU 374.625 EUR, Proračun RS 124.875 EUR.

Odkup prostorov potniškega terminala za potrebe mejnega prehoda v Luki Koper. Prostori bodo omogočili ustrezno infrastrukturo in pripadajoče stavbe za nadzor meje (približno 63m2), ki zagotavljajo primerne pogoje za potnike kot tudi za policiste, ki izvajajo mejno kontrolo. Mednarodni pomorski potniški terminal Koper trenutno obratuje na začasno urejeni ploščadi na parceli št. 11/02 Koper v začasnem objektu - šotoru. Policija nad potniki in posadko izvaja mejno kontrolo v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah (Uredba ES št. 562/2006, Ur.l.EU št. L105/2006) in Zakonom o nadzoru državne meje (Ur.l.RS št. 35/2010 - UPB1), ki se pa zaradi neustrezne in neprimerne infrstrukture na tem prehodu sooča s težavami. V okviru testne shengenske evalvacije, ki je potekala v RS med 10. in 14.10.2011, je bilo ugotovljeno, da infrastruktura za mejno kontrolo na potniškem terminalu v Kopru ni skladna s schengensko kontrolo. Za kar je EvalCom pozval Slovenijo k ureditvi razmer na potnišekm terminalu v Kopru v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah. Iz Vladnega gradiva z dne 14. 6. 2011 k Uredbi o DPN za celovito prostorsko ureditev pristanišča za mednarodni promet v Kopru je definirano, da je s sprejetim programom razvoja koprskega pristanišča (2011-2015) začetek gradnje potniškega terminala, znotraj katerega so predvideni prostori za delovanje mejnega prehoda, predviden v letu 2014. Ocenjujemo, da bodo celotni stroški nakupa znašali 145.000 EUR, prispevek EU 109.125 EUR, Proračun RS 36.375 EUR. Ključne aktivnosti v okviru projekta bodo predvidoma: odkup prostorov, stroški otvoritve in strošek dela zaposlenih na projektu (stroški plač in povračil stroškov v zvezi z delom).

Ureditev mejnih prehodov na zunanji meji ob vstopu RH v EU za izvajanje "one-stop-control" Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. 3. 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakon o schenegenskih mejah) v 17. členu določa, da države članice (RS in RH od dneva vstopa v EU), ki še niso odpravile nadzora na skupnih notranjih mejah, lahko do dneva začetka odprave nadzora, skupaj nadzirajo prehajanje skupne meje na mejnih prehodih po principu enkratnega zaustavljanja in kontrole potnikov. Z namenom uvedbe skupnega nadzora na mejnih prehodih z Republiko Hrvaško je potrebno izvesti prilagoditev objektov in opreme ter infrastrukture na mejnih prehodih do 1. 7. 2013. Ključne aktivnosti v okviru projekta bodo predvidoma: priprava projektne dokumentacije, GOI dela, gradbeni nadzor nad temi deli, projektantski nadzor in strošek dela zaposlenih na projektu (stroški plač in povračil stroškov v zvezi z delom). Posodobljenih mejnih prehodov bo predvidoma kar 57: MP Petišovci, ŽMP Lendava, MP Gibina, MP Razkrižje, MPOP Hotiza, MP Središče ob Dravi, ŽMP Središče ob Dravi, MPOP Središče ob Dravi I, MP Ormož, MP Gruškovje, MP Zavrč, MP Zgornji Leskovec, MPOP Drenovec, MP Dobovec, MP Bistrica ob Sotli, ŽMP Rogatec, ŽMP Imeno, MP Rogatec, MP Imeno, MPOP Rajnkovec, MPOP Podčetrtek, MPOP Sedlarjevo, MP Orešje, MPOP Nova vas ob Sotli, MPOP Rakovec, MPOP Stara vas - Bizeljsko, MP Obrežje, ŽMP Dobova, MP Slovenska vas, MP Rigonce, MPOP Planina v Podbočju, MP Metlika, ŽMP Metlika, MP Vinica, MPOP Božakovo, MPOP Brezovica, MPOP Krasinec, MPOP Krmačina, MPOP Radovica, MPOP Žuniči, MPOP Sodevci, MP Petrina, MPOP Osilnica, MP Babno Polje, MP Podplanina, MPOP Novi kot, MP Jelšane, MP Starod, ŽMP Ilirska Bistrica, MPOP Novokračine, MP Dragonja, MP Sečovlje, MP Sočerga, MP Podgorje, ŽMP Rakitovec, MPOP Brezovica pri Gradinu, MPOP Rakitovec. Ocenjujemo, da bodo celotni stroški prilagoditve vseh 57 MP znašali 445.000 EUR, prispevek EU 333.750 EUR, Proračun RS 111.250 EUR.

Vzdrževanje mejnih prehodov, ki so bili zgrajeni iz PHARE, Schengen facility in letnih programov Sklada za zunanje meje. Iz Sklada za zunanje meje bo upravičen samo del izdatkov, ki se nanaša na vzdrževanje deleža mejnih prehodov, ki so v uporabi Policije. Sredstva bodo namenjena za servise in vzdrževanje opreme in infrastrukture ter razvoj informacijskega sistema za učinkovito spremljanje vzdrževanja mejnih prehodov (predvidoma 334.600,00 EUR upravičenih stroškov). Ključne aktivnosti v okviru projekta bodo predvidoma: servisi in vzdrževanje,sistema upravljanja in vzdrževanja mejnih prehodov, strošek dela zaposlenih na projektu (stroški plač in povračil stroškov v zvezi z delom).

Aktivnosti za realizacijo ukrepa se bodo izvajale v upravičenem obdobju od 1.1.2013 do 30.6.2015.

Izvedene investicije/vgrajena oprema se bodo uporabljale za iste cilje, ki jih ima ukrep, tudi po tem, ko se posamezen aktivnost/projekt znotraj ukrepa zaključi v skladu z Odločbo o določitvi pravil (2008/456/ES). Novogradnja in odkup mejnih prehodov bodo izvedene v skladu z relevantno zakonodajo. Cilj izvedenih aktivnosti znotraj ukrepa je zagotoviti ustrezno infrastrukturo pripadajočih stavb za nadzor meje, hkrati pa pomeni tudi vzpostavitev primernih delovnih pogojev za zaposlene in zagotovitev ustrezne infrastrukture za potnike oziroma promet na mejnih prehodih (ciljne skupine). Ukrep predstavlja končno rešitev vzpostavitve mejnih prehodov, ki bodo zagotavljali učinkovito kontrolo v skladu s Schengenskimi standardi.

2.	Predvideni prejemniki donacij

Prejemnik donacije je odgovorni organ, Ministrstvo za notranje zadeve, ki deluje kot izvršilni organ, ki bo ukrep izvedel v sodelovanju z Ministrstvom za pravosodje in javno upravo.

3.	Po potrebi, navedba upravičenosti glede projektov, ki jih neposredno izvaja odgovorni

organ kot izvršilni organ

Ministrstvo za pravosodje in javno upravo je po sklepu Vlade Republike Slovenije št. 41001-2/2007/21 edino pristojno za izgradnjo in investicijsko upravljanje mejnih prehodov v Republiki Sloveniji. Razmerja med odgovornim organom in sodelujočim organom (Ministrstvom za pravosodje in javno upravo) bodo urejena s pogodbami o izvajanju posameznih projektov ter Priročniki in drugimi navodili.

Predvideni količinsko ovrednoteni rezultati in kazalniki, ki jih je treba uporabiti

Rezultat (output)/ indikatorji	Instrumenti za merjenje	Neposredni/ kratkoročni učinki (outcomes)	Indikatorji	Posredni/ dolgoročni vplivi (impact)
V uporabo predanih m² prostorov oz. površin: - objekt na MP Ormož cca. 90m²; z uporabnim dovoljenjem, - objekt MP Luka Koper cca. 63m² 57 mejnih prehodov z urejeno "one-sto-control" Število in lokacije vzdrževanih 24 MP, izvedeni servisi vgrajenih sistemov in naprav na 24 MP.	Dokumenti o izvedenih ukrepih ne mejnih prehodih (poročila, zapisniki, objave, pridobljeno gradbeno in pridobljeno uporabno dovoljenje (MP Ormož), kupoprodajna pogodba za odkup prostorov za izvajanje mejne kontrole v Luki Koper, izvedeni tehnični pregledi prostorov oz. površin).	Izgrajen mejni prehod Ormož v skladu s schengenskimi standardi (zagotovljena ustrezna infrastruktura) in omogočeni primerni delovni pogoji za zaposlene, s tem pa tudi skrajšane čakalne dobe na tem mejnem prehodu. Odkupljeni prostori v Luki Koper (ustrezna infrastruktura za izvajanje mejne kontrole). Urejeni MP za izvajanje "one-stop-control" na zunanji meji po vstopu RH v EU.	Število zaposlenih mejnih policistov, ki ocenjujejo, da so delovni pogoji na MP boljši. Pretočnost prometa, ki poteka skozi zgrajene, nadgrajene in vzdrževane MP. Pozitivna ocena ravni doseganja Schengenskih standardov s strani SCH-EVAL delovne skukpine.	Izpolnjevanje schengenskih standardov; učinkovitejše in hitrejše izvajanje mejne kontrole s strani pristojnih organov in lažje prehajanje meje za potnike na mejnem prehodu Ormož. Izboljšana učinkovitost mejne kontrole. Višja kakovost mejnih pregledov. Hitrejše prehajanje zunanje meje EU za potnike. Zagotavljanje oz. ohranjanje primernih delovnih pogojev za zaposlene in s tem izpolnjevanje schengenskih standardov; učinkovitejše in hitrejše izvajanje mejne kontrole s strani pristojnih organov in lažje prehajanje meje za potnike na mejnem prehodu.

Prepoznavnost financiranja EU

Ukrepi se bodo izvajali v skladu s Priročnikom za izvajanje ukrepov informiranja in obveščanja javnosti o štirih skladih v okviru splošnega programa »Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov« v programskem obdobju 2007-2013. Prav tako bo spoštovano 5. poglavje Odločbe Komisije z dne 05.03.2008 (s spremembami), ki določa pravila za izvajanje Odločbe št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Ministrstvo za notranje zadeve bo na spletni strani objavilo vrednosti vseh odobrenih aktivnosti znotraj ukrepa in seznam končnih upravičencev, vse odločbe in navodila ter po potrebi uporabilo druge načine za obveščanje javnosti. Vsi dokumenti v zvezi z ukrepom (načrtovanje, dokumentacija v zvezi z razpisi za izvedbo ukrepa, pogodbe, prevzemni zapisniki, ...) bodo vsebovali navedbo sofinanciranja iz Sklada za zunanje meje.

Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU, če je to primerno

Zgoraj naštete aktivnosti so komplementarne aktivnostim, ki so bile sofinancirane v okviru programa Phare in schengenskega vira, vendar pa iste aktivnosti niso bile in ne bodo financirane iz dveh instrumentov EU. To je mogoče preveriti v programskih dokumentih in nadzornih poročilih programa Phare in schengenskega vira. Komplementarnost je podana preko splošnega namena in cilja mejnih prehodov, ki je delovanje v skladu s schengenskimi standardi.

Finančne informacije

Zaradi sistema zalaganja, ki ga ima Republika Slovenija, bodo sredstva EU povrnjena v slovenski proračun po temeljiti kontroli zahtevka za prenos sredstev s strani odgovornega organa in organa za potrjevanje. Zahtevek za prenos sredstev bo izdelal odgovorni organ po izvedeni kontroli zahtevka za povračilo in spremljajoči dokumentaciji (postopki razpisa, pogodbe, računi/situacije, prevzemni zapisniki, poročila, potrditve,...), ki jih bo posredoval sodelujoči organ (Ministrstvo za pravosodje in javno upravo).

Predvideno financiranje upravičenih stroškov je 75 procentov sredstev iz EU in 25 procentov iz proračuna Republike Slovenije, saj Slovenija sodi v skupino držav članic, ki prejemajo kohezijska sredstva.

Predviden proračun aktivnosti za izvedbo ukrepa	Ocena vrednosti upravičenih delov ukrepa v EUR
Prispevek SLO (25%)	Prispevek EU (75%)	Skupaj
Neposredni stroški – NS (direct costs – DC)	356.150,00	1.068.450,00	1.424.600,00
Izgradnja mejnega prehoda (MP Ormož)	124.875,00	374.625,00	499.500,00
Odkup prostorov potniškega terminala za potrebe mejnega prehoda v Luki Koper	36.375,00	109.125,00	145.500,00
Ureditev mejnih prehodov na zunanji meji ob vstopu RH v EU za izvajanje "one-stop-control"	111.250,00	333.750,00	445.000,00
Vzdrževanje mejnih prehodov na zunanji meji	83.650,00	250.950,00	334.600,00
Posredni stroški-PS (2,5 % od NS) (Indirect costs - IC)	8.903,75	26.711,25	35.615,00
UKREP 1 SKUPAJ	365.053,75	1.095.161,25	1.460.215,00

8.	Kategorizacija dejavnosti v skladu s tipologijo za Sklad

Pregledi (angl. checks):

Infrastruktura (angl. infrastructure).

UKREP 2: Investicije v tehnično opremo in prevozna sredstva (Nakup in/ali nadgradnja delovne opreme za nadzor zunanjih meja, ki je interoperabilna z opremo drugih držav članic in upošteva ugotovitve skupne celovite analize tveganja) – posebna prednostna naloga (2)

1.	Namen in obseg ukrepa

Namen ukrepa je izvesti sledeče aktivnosti, in sicer:

Nabava opreme za nadzor državne meje, ki vključuje nakup opreme (NVG) za posadke helikopterjev za letenje ponoči pri nadzoru zunanje meje. Opremo se bo uporabljalo v nočnem času letenja s helikopterjem pri nalogah nadzora zunanje meje. Oprema bo kupljena za 4 posadke, vsako pa sestavljajo pilot, kopilot, tehnik letalec in policist opazovalec meje. Strošek je ocenjen na 192.000 EUR.

Izboljšanje mobilnosti policijskih enot za nadzor državne meje, ki vključuje nabavo 165 civilnih patruljnih vozil, 126 osebnih belo-modrih patruljnih vozil in 7 kombiniranih vozil – schengen busi. Policija mora zaradi iztrošenosti vozil, ki so bila kupljena v okviru Phare in Schengen Facility (schengenski vir) le-te nadomeščati (približno 8.119.000,00 EUR).

Vzdrževanje vozil, ki se uporabljajo za nadzor zunanje meje. V okviru Schengenskega vira je bilo nabavljenih 445 vozil, od katerih je bilo iz uporabe izločenih 10 vozil. V sklopu aktivnosti je v letu 2013 načrtovano redno in ustrezno vzdrževanje, servisiranje in nabava pnevmatik za 422 službenih vozil mejne policije, ki se uporabljajo za učinkovit nadzor zunanje meje. V letu 2014 se bo vzdrževalo, servisiralo in nabavljalo pnevmatike za 164 vozil saj predvidevamo nabavo novih vozil v letu 2013, ki bodo dana v uporabo v začetku 2014. V letu 2015 je predvideno vzdrževanje le za 94 vozil saj tudi v letu 2014 predvidevamo nabavo novih vozil, ki bodo dana v uporabo v začetku 2015.

Vzdrževanje videonadzorne opreme na mejnih prehodih, ki je bila kupljena v okviru preteklih letnih programov Sklada za zunanje meje (približno 75.000,00 EUR).

Nakup 3 ročnih termovizij, ki bodo omogočile lažje in natančneje spremljanje področja ob zunanji meji (približno 231.000,00 EUR).

Vzdrževanje opreme za nadzor državne meje zajema vzdrževanje opreme, ki je bila kupljena iz Phare programa, Schengen Facility in predhodnih letnih programov Sklada za zunanje meje. Vzdrževali bomo predvidoma 1159 različnih naprav po seznamu. Med njimi so naprave za nočno opazovanje, ročne termovizijske kamere, lupe itd. (približno 272.000,00 EUR za vzdrževanje v obdobju upravičenosti LP 2013).

Vzdrževanje helikopterja EC-135 P2, ki se uporablja za nadzor zunanje meje EU, ki ga nadzira slovenska policija. Izvajala se bodo vzdrževalna dela in potrebne zamenjave rezervnih delov v drugi polovici leta 2014 in prvi polovici 2015, s čimer se bo zagotavljala kontinuirana plovnost helikopterja in izvajanje nalog nadzora schengenske meje. Vzdrževanje se izvaja na podlagi vzdrževalne pogodbe s podjetjem Eurocopter (približno 385.000 EUR).

Nadgradnja obstoječih sistemov za prepoznavo registrskih številk (ANPR) in vzpostavitev novih sistemov na štirih novih MP. Z nadgradnjo in postavitvijo novih sistemov bo omogočena avtomatska obdelava branja in prepoznave registrskih številk osebnih vozil. Cilj projekta je uspešno odkrivanje ukradenih in ostalih operativno zanimivih vozil. V okviru nadgradnje se bo izvedla nabava programske opreme (algoritem prepoznave) in novejših kamer visoke ločljivosti (4 kompleti): MP Obrežje, MP Jelšane, MP Dragonja, MP Sočerga). V okviru opremljanja novih lokacij s sistemom ANPR se bo izvedla nabava: serverjev, kamer, monitorjev in izvedla se bo inštalacija povezave od serverja do kamer 4 kompleti: MP Gruškovje, MP Metlika, MP Starod, MP Sečovlje. Strošek je ocenjen na 210.000,00 EUR.

V začetku leta 2013 se bo začela gradnja novega terminala na letališču Jožeta Pučnika Ljubljana. Policija bo za namene racionalizacije postopkov policije in hitrejšega odvijanja tokov potnikov vzpostavila sistem avtomatizirane mejne kontrole (Automated Border Checks - ABC). V ta namen je potrebno nabaviti, inštalirati ter povezati z ustreznimi podatkovnimi bazami policije dvojna vrata za avtomatizirano mejno kontrolo v prihodnjem delu terminala. Prav tako je potrebno usposobiti policiste za delo z opremo. Projekt je vezan na javni razpis za gradnjo novega terminala na letališču Jožeta Pučnika Ljubljana, ki je bil objavljen 3.9.2012. V primeru zamika rokov za izgradnjo terminala se zamaknejo tudi roki za nabavo ABC vrat. Skrajni rok za dokončanje projekta se ujema s skrajnim rokom za koriščenje sredstev iz LP 2013. Celotna realizacija projekta bo usklajena z izgradnjo novega terminala na Letališču Brnik. Strošek je ocenjen na 600.000,00 EUR.

V preteklih letnih programih je že bil zamenjan določen del opreme (npr. digitalne snemalne naprave, nadgrajena in zamenjana je bila ostala oprema za video nadzor (npr. snemalne naprave (kamere), nadzorni centri, sistem za upravljanje kamer visoke ločljivosti, kamere visoke ločljivosti, povečevalne leče). Nadomeščeno je že bilo nekaj izrabljenih vozil, ki jih uporabljajo policisti, ki nadzorujejo državno mejo in izvajajo mejno kontrolo in jih je Policija nabavila v preteklih letih iz sredstev Phare in Schengenskega vira. V okviru ukrepa se je nabavljalo tudi delovno opremo, kot so ročne termovizije in mobilne termovizije.

Vse aktivnosti znotraj ukrepa se bodo izvajale zaradi zagotavljanja učinkovitega delovanja, saj je potrebno uničeno opremo nadomeščati z novo in jo posodabljati v skladu s tehnološkim napredkom.

Cilj ukrepa je posodobitev in povečanje kapacitet opreme ter ohranjanje visoke stopnje mobilnosti policijskih enot za nadzor državne meje.

Ukrep se bo izvajal kot nadaljevanje ukrepov iz preteklih letnih programov v skladu s točko 3.1.2 Večletnega programa Sklada za zunanjo meje, saj ukrep omogoča povečanje učinkovitosti nadzora meje z uporabo tehnične opreme na zunanjih mejah EU.

Aktivnosti za realizacijo ukrepa se bodo izvajale v upravičenem obdobju od 1.1.2013 do 30.6.2015.

Dobavljena oprema se bo uporabljala za iste cilje, ki jih ima ukrep, tudi po tem, ko se posamezen projekt/aktivnost znotraj ukrepa zaključi, v skladu z Odločbo o določitvi pravil (2008/456/ES). Ciljna skupina so policisti, ki opravljajo delo na meji ter posredno učinkovito upravljanje tokov ljudi na zunanjih mejah s strani držav članic, da se po eni strani zagotovi visoka stopnja zaščite na zunanjih mejah, po drugi strani pa nemoteno prehajanje zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom in načelom spoštljivega obravnavanja in dostojanstva.

V skladu z večletnim programom Sklada za zunanje meje bo ukrep omogočil dodano vrednost rutinskim nalogam, ki se izvajajo v okviru mejnih kontrol, saj se bo izboljšala učinkovitost nadzora kot tudi delovni pogoji policistov, ki izvajajo nadzor zunanje meje.

2.	Predvideni prejemniki donacij

Prejemnik donacije je odgovorni organ, Ministrstvo za notranje zadeve, ki deluje kot izvršilni organ, ki bo ukrep izvedel v sodelovanju s Policijo, ki je organ v sestavi Ministrstva za notranje zadeve.

Po potrebi, navedba upravičenosti glede projektov, ki jih neposredno izvaja odgovorni

organ kot izvršilni organ

Policija izvaja mejno kontrolo v skladu z določili Zakonika o schengenskih mejah, Zakona o Policiji in Zakona o nadzoru državne meje in je edina upravno pristojna za opravljanje te funkcije. Razmerja med odgovornim organom in sodelujočim organom (Policijo) bodo za vsak posamezen projekt urejena s pogodbami o izvajanju projektov, Priročniki, Postopkovniki in drugimi navodili.

Predvideni količinsko ovrednoteni rezultati in kazalniki, ki jih je treba uporabiti

Rezultat (output)/ indikatorji	Instrumenti za merjenje	Neposredni/ kratkoročni učinki (outcomes)	Indikatorji	Posredni/ dolgoročni vplivi (impact)
Nabava ustrezne opreme v ustrezni količini (16 kosov) Število dobavljenih ročnih termovizij (3). Številno s termovizijami odkritih ilegalnih prehodov meje na letni ravni. Število vzdrževane videonadzorne opreme na mejnih prehodih na zunanji meji. Zagotovljeno delovanje opreme, 90 – 100% uspešnost servisnih posegov na opremi. Število vzdrževane opreme za nadzor zunanje meje (1159 kos) in vozil (422). Nemoteno izvajanje preverjanj potnih listin na schengenski meji in drugih enotah, ki izvajajo mejno kontrolo. Število dobavljene opreme in izvedenih del za vzdrževanje helikopterja EC-135 P2 ter ure letenja na zunanji meji. Doseganje visoke stopnje uporabnosti helikpterja EC 135 –zagotavljanje plovnosti helikopterja 85% in 90% delovanje namenske opreme v helikopterju. Posodobitev voznega parka mejne policije (zamenjava zamortiziranih vozil nabavljenih iz sredstev Schengen facility) Zmanjšanje stroškov vzdrževanja. Nabava 134 vozil v letu 2013 in 164 v letu 2014 ter povprečno število prevoženih kilometrov na meji. ANPR nadgradnja in 4 nove namestitve: - povečana zanesljivost delovanja obstoječih sistemov, - uporaba najsodobnejše tehnologije in novih storitev, - učinkovitejši nadzor, - integracija v novo širokopasovno komunikacijsko omrežje, - nadgradnje obstoječih sistemov, izboljšano delo policije pri varovanju državne meje (avtomatizacija opreme in sredstev). Namestitev 2 ABC vrat. Omogočen hitrejši prehod potnikov preko mejne kontrole, racionalizacija policijskih postopkov. Hitrejše ugotavljanje pogojev za prestop zunanjih meja pri državljanih Skupnosti, prav tako pa možnost uporabe za državljane tretjih držav, ki bodo izkazali interes za vključitev v program registriranih potnikov (Registred Traveller Programme)	Dokumenti o izvedenih prevzemih opreme, vzdrževanju (poročila, zapisniki, objave). Poročila o delu, testiranjih, idr.	Zagotavljanje, da so izpolnjeni schengenski standardi. Učinkovit nadzor zunanje meje in podpora mejnim policijskim enotam na tleh. Učinkovito in varno letenje s helikopterji v nočnem času. Dvig uspešnosti nadzora zunanje meje s helikopterji. Redno vzdrževan in ploven helikopter za nadzor državne meje. Pogoji za delo so ustrezni za učinkovito izvajanje nadzora zunanje meje EU (npr. policisti, ki izvajajo mejno kontrolo na meji imajo boljše delovne pogoje za delo (npr. večja mobilnost policistov, večja varnost policistov, boljša IT oprema,...)). Tehnično brezhibna oprema, operativna sposobnost opreme. Oprema za nadzor meje je 100% razpoložljiva. Napake na opremi se odpravljajo v čimkrajšem času določenem v pogodbi. Izpad opreme je minimalen, 0%. Ohranjena visoka stopnja odkritih ilegalnih prehodov državne meje (tudi v nočnem času). Izboljšana pretočnost prometa na mejnih prehodih. Detekcija oseb na večjih razdaljah. Zagotavljanje zadostnega števila patrulj za pokrivanje državne meje in zagotavljanje pristopa do težje dostopnih predelov ob državni meji. Visoka stopnja odkrivanja ukradenih in drugih operativno zanimivih vozil. Hitrejše in učinkovitejše opravljanje meje kontrole na letališču, pospešitev postopka mejne kontrole	Pozitivna ocena ravni doseganja Schengenskih standardov s strani SCH-EVAL delovne skupine. Anketa med zaposlenimi mejnimi policisti na relevantnih mejnih prehodih kaže, da je večina mnenja, da so pogoji za delo boljši. Statistična in druga poročila.	Preprečevanje vstopov na območje EU s ponarejenimi ali prenarejenimi dokumenti. Izboljšana učinkovitost mejne kontrole. Višja kakovost mejnih pregledov. Odvračanje ilegalnih prehodov preko slovensko-hrvaške meje zaradi visoke verjetnosti odkritja. Zagotovljena prisotnost policijskih patrulj ob državni meji, ki bodo visoko mobilne in se bodo lahko odzivale na trenutno situacijo (intervencija ob zaznanem ilegalnem prehodu državne meje).

5.	Prepoznavnost financiranja EU

Oprema bo opremljena s posebno črtno kodo, iz katere bo na podlagi začetne številke (npr. 49) razvidno, da je sofinancirana iz Sklada, obenem bo razvidna tudi lokacija te opreme. Prav tako bo spoštovano 5. poglavje Odločbe Komisije z dne 05.03.2008, ki določa pravila za izvajanje Odločbe št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Ministrstvo za notranje zadeve bo na spletni strani objavilo vrednosti vseh odobrenih projektov/aktivnosti znotraj ukrepa in seznam končnih upravičencev, vse odločbe in navodila, ter po potrebi uporabljalo druge načine za obveščanje javnosti.

Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU, če je to primerno

Zgoraj naštete aktivnosti so komplementarne aktivnostim, ki so bile sofinancirane v okviru programa Phare in Schengenskega vira, vendar pa iste aktivnosti niso bile in ne bodo financirane iz dveh instrumentov EU. To je mogoče preveriti v programskih dokumentih in nadzornih poročilih programa Phare in Schengenskega vira.

Finančne informacije

Zaradi sistema zalaganja, ki ga ima Republika Slovenija bodo sredstva EU povrnjena v slovenski proračun po temeljiti kontroli zahtevka za prenos sredstev s strani organa za potrjevanje. Zahtevek za prenos sredstev bo izdelal odgovorni organ po izvedeni kontroli zahtevka za povračilo in spremljajoči dokumentaciji (postopki razpisa, pogodbe, računi/situacije, prevzemni zapisniki, poročila, potrditve,...), ki jih bo posredoval sodelujoči organ (Policija).

Predvideno financiranje upravičenih stroškov je 75 procentov iz sredstev EU in 25 procentov iz proračuna Republike Slovenije, saj Slovenija sodi v skupino držav članic, ki prejemajo kohezijska sredstva.

Predviden proračun aktivnosti za izvedbo ukrepa	Ocena vrednosti v EUR
Prispevek SLO	Prispevek EU	Skupaj
Neposredni stroški – NS (direct costs – DC)	2.767.250,00	8.301.750,00	11.069.000,00
Nabava opreme za nadzor državne meje – oprema NVG	48.000,00	144.000,00	192.000,00
Izboljšanje mobilnosti policijskih enot za nadzor državne meje	2.029.750,00	6.089.250,00	8.119.000,00
Vzdrževanje vozil, ki se uporabljajo za nadzor zunanje meje	246.250,00	738.750,00	985.000,00
Vzdrževanje videonadzorne opreme na mejnih prehodih	18.750,00	56.250,00	75.000,00
Nakup termovizij	57.750,00	173.250,00	231.000,00
vzdrževanje opreme za nadzor državne meje	68.000,00	204.000,00	272.000,00
vzdrževanje helikopterja EC-135 P2	96.250,00	288.750,00	385.000,00
Postavitev novih in zamenjava obstoječih ANPR sistemov	52.500,00	157.500,00	210.000,00
ABC (Automated Border Checks) oprema na letališču Jožeta Pučnika Ljubljana	150.000,00	450.000,00	600.000,00
Posredni stroški-PS (2,5 % od NS) (Indirect costs - IC)	69.181,25	207.543,75	276.725,00
UKREP 2 SKUPAJ	2.836.431,25	8.509.293,75	11.345.725,00

8.	Kategorizacija dejavnosti v skladu s tipologijo za Sklad

Pregledi (angl. checks):

- operativna oprema (angl. operating equipment)

Nadzor (angl. surveillance):

- prevozna sredstva (angl. means of transport),

- terenska vozila (angl. land vehicles),

- helikopterji (angl. aircraft/helicopters)

- operativna oprema (angl. operating equipment).

UKREP 3: Nadgradnja nacionalnih komunikacijskih sistemov, da postanejo interoperabilni s sistemi drugih držav članic - posebna prednostna naloga (1)

1.	Namen in obseg ukrepa

Ukrep obsega naslednje projektne aktivnosti:

Zagotavljanje širokopasovnega komunikacijskega omrežja:

Namen je zagotavljanje hitre in učinkovite izmenjave informacij med vsemi mejnimi prehodi v realnem času, spodbuditi učinkovite poizvedbe v realnem času na mejnih prehodih s pomočjo uporabe obsežnih informacijskih sistemov, zgraditi in zagotoviti hitre povezave v ITSP, SIS, VIS, Interpol in Europol sistemu. Cilj je zagotoviti visoko raven komunikacijske prepustnosti dostopnih sistemov in zagotavljati zmogljivo integrirano komunikacijsko omrežje (v skladu s točko 3.1.3 večletnega programa Sklada za zunanje meje). V preteklih letnih programih so bile v okviru tega ukrepa nakupljene licence in oprema, ki omogoča izmenjavo in poizvedbe informacij v realnem času v različnih nacionalnih in mednarodnih zbirkah podatkov. S povečevanjem kapacitete tega sistema v Republiki Sloveniji se zagotavlja zmogljivo integrirano komunikacijsko omrežje. Prav tako so bili kupljeni zmogljivejši usmerjevalniki ter oprema usmerjevalnikov (npr. različni moduli). Ciljna skupina aktivnosti so policisti, ki izvajajo kontrolo na mejnih prehodih, skrbniki nacionalnih informacijsko-telekomunikacijskih sistemov (ITSP) in odgovorni za povezovanje z mednarodnimi sistemi (SIS, VIS, Interpol, Europol, ...). Končna korist nadgradnje nacionalnega komunikacijskega sistema bo kvalitetno in hitro zagotavljanje ustrezne registracije oseb, ki prehajajo vse vrste zunanjih mej (kopenske, morske, zračne). Izboljšan pa bo tudi sistem zbiranja statističnih in administrativnih podatkov glede na kategorije potnikov, število in naravo pregledov ter nadzorne ukrepe na različnih vrstah zunanjih mej, ki temelji na registraciji in drugih virih zbiranja podatkov. Predmet nabave je nadgradnja in obnova licenc nadzorno -upravljavskega sistema širokopasovnega omrežja v predvideni vrednosti 40.000 EUR ter strojna in programska komunikacijska oprema omrežja (stikala - predvidoma 10 kosov, v posamični vrednosti 6.000 EUR in 2 kosa v posamični vrednosti 150.000, skupaj 360.000 EUR). Skupna ocena tako znaša 400.000 EUR.

Interoperabilnost sistema je zagotovljena s prilagoditvijo programske opreme slovenske policije, da bi lahko dostopala do EU podatkovnih baz, nabavo strojne informacijske opreme, ki je nujna za zagotavljanje potrebne pasovne širine za povečan kriptiran mednarodni prenos podatkov in razpoložljivost (krajše zamude) sistema.

2. Nadgradnja centralnega digitalnega radijskega omrežja TETRA:

Ključni cilj investicije je nadgradnja programske in strojne opreme celotne centralne infrastrukture (centralna stikala, snemalno/ reprodukcijski sklop, prenosno omrežje), kar bo omogočalo večje prometne kapacitete, uvedbo dodatnih podatkovnih aplikacij, zanesljivejše delovanje in zmanjšanje stroškov najema podatkovnih kapacitet. Investicija je potrebna, saj se v omrežju povečujejo potrebe po podatkovnih aplikacijah (GPS/ AVL, dostop do glavne podatkovne baze, kratka sporočila itd.). V sklopu radijskega sistema TETRA se bo z investicijo povečala zaščita nacionalno-varnostnih interesov države. Glede na problematiko delovanja operativnih služb javne in nacionalne varnosti (varovanje državne meje) bo vgrajena dodatna zaščita (kriptiranje) prenosa informacij. Pri prenosu govora in podatkov je s tem onemogočeno spremljanje komunikacij s strani nepooblaščenih oseb in odtekanje informacij. Ostale koristi investicije so tudi organizacijska in operativna fleksibilnost končnih uporabnikov, enostavna povezljivost različnih uporabnikov v skupno delovanje (interoperabilnost), radijsko pokrivanje na širokem področju, visoka razpoložljivost in zanesljivost sistema zaradi vgrajenih redundančnih mehanizmov, integracija govornih in podatkovnih komunikacij, velika prometna kapaciteta, centralizirani management sistema, racionalna izraba radijskih frekvenc ter kompatibilnost z drugimi nacionalnimi radijskimi sistemi glede na priporočila EU. Še posebej pa je za uporabnike javne varnosti pomembno kriptiranje oz. varnost v omrežju, ker je s tem zagotovljen varen prenos govora in podatkov. Za to se uporablja več nivojev tehničnih rešitev: zaščita z overitvijo dostopa do omrežja, kriptografska zaščita radijskega vmesnika, kriptograska zaščita na celotni prenosni poti ter daljinska blokada in deblokada radijskih terminalov.

Celotna vrednost izvedbe projekta je ocenjena na 2.000.000 EUR. Z analizo prometa baznih postaj (izračun števila klicev), ki se nahajajo na meji, je bilo ugotovljeno, da ta del mejnega omrežja predstavlja 17,91% skupnega prometa v omrežju TETRA. Delež investicije, ki je tako upravičen za financiranje iz Sklada za zunanjo mejo je 358.200 EUR v celotni vrednosti investicije projekta.

3. Modernizacija in nadgradnja digitalnega sistema TETRA na mejnem področju:

Ključni cilj investicije je nabava 10 baznih postaj z dodatno opremo (mikrovalovni linki in antenski sistemi) za zamenjavo dotrajanih, kar predstavlja dogradnjo sistema TETRA zaradi povečanja radijskega pokrivanja mejnega področja. Obstoječe bazne postaje so bile nabavljene iz sredstev Phare in jim je ne samo potekla amortizacijska doba (8 let), ampak tudi življenjska doba (10 let). Zato so zastarele in povzročajo visoke stroške vzdrževanja poleg tega pa ne omogočajo uvajanje novih funkcionalnosti, ki jih sodobna komunikacija zahteva. Modernizacija in nadgradnja baznih postaj zato, poleg že pri točki 2 (nadgradnja centralnega digitalnega radijskega omrežja TETRA) omenjenih nedenarnih koristi, bistveno pripomore tudi k nižjim stroškom vzdrževanja ter omogoča uporabo uvajanja novih funkcionalnosti. Bazne postaje bodo postavljene na gorskih objektih: Orešje, Kapele, Belski vrh, Trdinov vrh, Fara, Stari trg, Trava, Loški potok, Osilnica in Slavnik. Vrednost izvedbe projekta je ocenjena na 1.000.000 EUR

4. Nakup strežnika in licenc za centralizacijo poštnega strežnika Lotus notes mejnih enot:

Potrebno je izvesti zamenjavo strežniške opreme na katerih se nahaja elektronska pošta uporabnikov, saj so obstoječi strežniki stari že do 7 let. S centralizacijo strežniškega sistema bo namesto več strežnikov na posameznih lokacijah kupljen le sistem na centralnem mestu. S tem ne bo potrebno prilagajati prostorov na različnih lokacijah novi strežniški infrastrukturi, potrebna pa bo bistveno manjša količina opreme, ki jo bo moč upravljati na enem mestu. Na ta način se bodo zmanjšali stroški, poenostavilo se bo upravljanje ter povečala odzivnost in razpoložljivost, kar bo dolgoročno vplivalo na celovitejši in bolj učinkovit nadzor državne meje. Zaradi zmanjšanja količine podatkov potrebne za arhiviranje, bo dolgoročno gledano lažje tudi planiranje razvoja omrežja. Celotna vrednost projekta je ocenjena na 80.580,00 EUR.

Ukrep je del letnih programov (od LP EBF 2007 naprej), saj je zagotavljanje povezljivosti velik in kompleksen ukrep, ki se usklajuje z novimi standardi na področju prenosa podatkov. Ukrep je v skladu z večletnim programom Sklada za zunanje meje, in sicer točko 3.1.3.

Aktivnosti za realizacijo ukrepa se bodo izvajale v upravičenem obdobju od 1.1.2013 do 30.6.2015.

Dobavljena oprema se bo uporabljala za iste cilje, ki jih ima ukrep, tudi po tem, ko se posamezen projekt/aktivnost znotraj ukrepa zaključi, v skladu z Odločbo o določitvi pravil (2008/456/ES). V skladu z večletnim programom Sklada za zunanje meje bo ukrep omogočil dodano vrednost rutinskim nalogam, ki se izvajajo v okviru mejnih kontrol, saj se bo izboljšala učinkovitost nadzora. Dodana vrednost bo v boljšem pregledu nad izmenjavo informacij med nacionalnimi in mednarodnimi zbirkami podatkov, zmanjšanem času za obveščanje med relevantnimi organi, večjem obsegu izmenjave informacij, itd.

2.	Predvideni prejemniki donacij

Prejemnik donacije je odgovorni organ, Ministrstvo za notranje zadeve, ki deluje kot izvršilni organ, ki bo izvedel projekt/aktivnost v sodelovanju s Policijo, ki je organ v sestavi Ministrstva za notranje zadeve.

3.	Po potrebi, navedba upravičenosti glede projektov, ki jih neposredno izvaja odgovorni

organ kot izvršilni organ

Policija izvaja mejno kontrolo v skladu z določili Zakonika o schengenskih mejah, Zakona o Policiji in Zakona o nadzoru državne meje in je edina upravno pristojna za vzpostavitev povezljivih komunikacijskih sistemov za potrebe Policije. Razmerja med odgovornim organom in sodelujočim organom (Policijo) bodo urejena s pogodbo o izvajanju posameznega projekta, s Priročniki, Postopkovniki in drugimi navodili.

4.	Predvideni količinsko ovrednoteni rezultati in kazalniki, ki jih je treba uporabiti

Rezultat (output)/ indikatorji	Instrumenti za merjenje	Neposredni/ kratkoročni učinki (outcomes)	Indikatorji	Posredni/ dolgoročni vplivi (impact)
Število dobavljene opreme (12 stikal) in obnovljenih licenc za delovanje integriranega sistema (med SIS in nacionalnim sistemom) Povečanje kapacitet komunikacijskih povezav (iz 1024/768 kbit/s na 10/10 Mbit/s) Znižanje stroškov najema prenosnih kapacitet centralnega obroča (za 60%) Število opremljenih lokacij z nadgradnjo centralne stikalne opreme in prenosnega sistema (5) Povečanje prometnih kapacitet (za 100%) Nadomeščanje stare opreme (10 baznih postaj z dodatno opremo na navedenih lokacijah) Povečanje prometnih kapacitet baznih postaj - namesto 4 komunikacijskih kanalov (1 krmilni in 3 prometni) se uporabi 8 komunikacijskih kanalov (1 krmilni in 7 prometnih) - povečanje za 100% Povečanje zanesljivosti delovanja baznih postaj zaradi dodatnih modulov - namesto 1 kontrolnega modula v starih baznih postajah se uporabi 2 kontrolna modula Število opremljenih lokacij – modernizacija in nadgradnja TETRA (10) Primerjava števila posegov opreme pred in po centralizaciji strežniškega sistema. Diagnostika obremenjenosti omrežnega prometa pred in po centralizaciji strežniškega sistema.	Dokumenti o izvedenih prevzemih opreme, licenc (poročila, zapisniki, objave) Poročila o delu, testiranjih, idr.	Zagotavljanje zakasnitev v omrežju (npr. manj kot 100 msec) Povečani informacijski kanali za izmenjavo Vpeljani varnostni mehanizmi (IPSec idr.) Strukturiran pregled nad kanali za izmenjavo. Hitrejše obveščanje med relevantnimi organi (nalaganje in obnavljanje informacij). Večji odstotek zaposlenih, ki uporablja velike IT sisteme. Večji obseg izmenjave informacij. Vzpostavljeni kvalitetni pogoji za varovanje zunanje meje. (centralizacija strežniškega sistema) Boljši odzivni časi, manjši posegi ob selitvi uporabnikov iz enote v enoto Zmanjšanje prometa na omrežju predvsem zaradi centralnega sistema arhiviranja podatkov.	Pozitivna ocena ravni doseganja Schengenskih standardov s strani SCH-EVAL delovne skupine. Statistična in druga poročila.	Preprečevanje nezakonitih vstopov na območje EU. Izboljšana učinkovitost mejne kontrole. Hitrejše prehajanje zunanje meje za zakonite potnike. Višja kakovost mejnih pregledov. Odvračanje ilegalnih prehodov preko slovensko-hrvaške meje zaradi visoke verjetnosti odkritja. Kakovostno zbiranje in izmenjevanje podatkov glede potnikov v realnem času. Možnost realizacije čezmejnih komunikacij v skladu s Schengensko konvencijo. Celovitejši in bolj učinkovit nadzor državne meje. Lažje planiranje razvoja omrežja, zaradi zmanjšanja količine podatkov potrebne za arhiviranje.

5.	Prepoznavnost financiranja EU

Prepoznavnost financiranja EU bo urejena identično kot je opisano v ukrepu 2 [3.1.2].

6.	Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU, če je to primerno

Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU v zvezi z ukrepom 3 bo urejena identično kot je opisano v ukrepu 2 [3.1.2].

7.	Finančne informacije

Zaradi sistema zalaganja, ki ga ima Republika Slovenija, bodo sredstva EU povrnjena v slovenski proračun po temeljiti kontroli zahtevka za prenos sredstev s strani odgovornega organa in organa za potrjevanje. Zahtevek za prenos sredstev bo izdelal odgovorni organ po izvedeni kontroli zahtevka za povračilo in spremljajoči dokumentaciji (postopki razpisa, pogodbe, računi/situacije, prevzemni zapisniki, poročila, potrditve,...), ki jih bo posredoval sodelujoči organ (Policija).

Predvideno financiranje upravičenih stroškov je 75 procentov iz sredstev EU in 25 procentov iz proračuna Republike Slovenije, saj Slovenija sodi v skupino držav članic, ki prejemajo kohezijska sredstva.

Predviden proračun aktivnosti za izvedbo ukrepa	Ocena vrednosti v EUR
Prispevek SLO	Prispevek EU (75%)	Skupaj
Neposredni stroški – NS (direct costs – DC)	459.695,00	1.379.085,00	1.838.780,00
Zagotavljanje širokopasovnega omrežja (licence in stikala ter druga oprema)	100.000,00	300.000,00	400.000,00
Nadgradnja centralnega digitalnega radijskega omrežja TETRA	89.550,00	268.650,00	358.200,00
Modernizacija in nadgradnja digitalnega sistema TETRA na mejnem področju	250.000,00	750.000,00	1.000.000,00
Nakup strežnika in licenc za centralizacijo poštnega strežnika Lotus Notes mejnih enot	20.145,00	60.435,00	80.580,00
Posredni stroški-PS (2,5 % od NS) (Indirect costs - IC)	11.492,38	34.477,12	45.969,50
UKREP 3 SKUPAJ	471.187,38	1.413.562,13	1.884.749,50

8.	Kategorizacija dejavnosti v skladu s tipologijo za Sklad

Pregledi (angl. checks):

- sistemi (IKT) (angl. Systems ICT)

Ukrepi za izvajanje prednostne naloge 2: Podpora za razvoj in izvajanje nacionalnih komponent evropskega sistema nadzorovanja zunanjih meja ter stalne evropske mreže patrulj na južnih morskih mejah držav članic EU

UKREP 4: Izboljšanje bivalnih pogojev za tujce

1.	Namen in obseg ukrepa

Center za tujce je kompleks, v katerem ogrevanje in hlajenje ni ustrezno urejeno. Z izvedbo rekonstrukcije oz. obnovo fasade ali z namestitvijo senčil bi bistveno izboljšali bivalne pogoje za tujce, saj so nastanitveni, bivalni in drugi prostori, kjer bivajo in se gibljejo tujci se v poletnih mesecih pregrevajo. Upoštevati je potrebno, da imajo tujci omejeno gibanje. V okviru projekta bi se izvedla bodisi obnova fasade, namestitev senčil v sobah ali klimatizacija CT, glede na izdelano študijo. Namen je zagotoviti dolgoročnejše boljše pogoje za tujce ki bivajo v CT. Cilj je izvesti obnovo fasade ali namestitev senčil ali s klimatizacijo CT zagotoviti ustrezne bivalne pogoje. Ciljna skupina so državljani tretjih držav, ki začasno bivajo v CT. Predvidena investicija je vredna 300.000,00 EUR.

Ukrep je v skladu z Odločbo o ustanovitvi sklada saj vključuje pripravo in posodabljanje prostorov in centrov za osebe, katerim se zavrne vstop, in za osebe, ki so bile prestrežene potem, ko so nezakonito prestopile mejo, ali ko so se približale zunanjim mejam z namenom, da bi nezakonito vstopile na ozemlje držav članic.

Ukrep se bo izvajal v obdobju upravičenosti Sklada od 1.1.2013 do 30.6.2015.

2.	Predvideni prejemniki donacij

Prejemnik donacije je odgovorni organ, Ministrstvo za notranje zadeve, ki deluje kot izvršilni organ, ki bo izvedel projekte/aktivnosti v sodelovanju s Policijo, ki je organ v sestavi Ministrstva za notranje zadeve.

3.	Po potrebi, navedba upravičenosti glede projektov, ki jih neposredno izvaja odgovorni

organ kot izvršilni organ

Policija izvaja mejno kontrolo v skladu z določili Zakonika o schengenskih mejah, Zakona o Policiji in Zakona o nadzoru državne meje in je edina upravno pristojna za opravljanje te funkcije. Razmerja med odgovornim organom in sodelujočim organom (Policijo) bo za vsak posamezen projekt urejeno s pogodbami o izvajanju projektov, Priročnikom, Postopkovniki in drugimi navodili.

4.	Predvideni količinsko ovrednoteni rezultati in kazalniki, ki jih je treba uporabiti

Rezultat (output)/ indikatorji	Instrumenti za merjenje	Neposredni/ kratkoročni učinki (outcomes)	Indikatorji	Posredni/ dolgoročni vplivi (impact)
Izvedena klimatizacija CT - prostorov kjer bivajo tujci ali Obnova fasade - celoten CT ali Namestitev senčil - v prostorih kjer bivajo tujci.	Dokumenti o izvedenih delih, prevzemih opreme (poročila, zapisniki, objave). Poročila o delu, testiranjih, idr.	Izboljšanje pogojev bivanja za tujce.	Statistična in druga poročila o delovanju sistema. Poročila o testiranjih, idr.	Humano ravnanje s tujci.

5.	Prepoznavnost financiranja EU

Prepoznavnost financiranja EU bo urejena identično kot je opisano v ukrepu 2 [3.1.2].

6.	Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU, če je to primerno

Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU v zvezi z ukrepom 5 bo urejena identično kot je opisano v ukrepu 2 [3.1.2].

7.	Finančne informacije

Zaradi sistema zalaganja, ki ga ima Republika Slovenija, bodo sredstva EU povrnjena v slovenski proračun po temeljiti kontroli zahtevka za prenos sredstev s strani odgovornega organa in organa za potrjevanje. Zahtevek za prenos sredstev bo izdelal odgovorni organ po izvedeni kontroli zahtevka za povračilo in spremljajoči dokumentaciji (postopki razpisa, pogodbe, računi/situacije, prevzemni zapisniki, poročila, potrditve,...), ki jih bo posredoval sodelujoči organ (Policija).

Predvideno financiranje upravičenih stroškov je 75 procentov iz sredstev EU in 25 procentov iz proračuna Republike Slovenije, saj Slovenija sodi v skupino držav članic, ki prejemajo kohezijska sredstva.

Predviden proračun aktivnosti za izvedbo ukrepa	Ocena vrednosti v EUR
Prispevek SLO	Prispevek EU (75%)	Skupaj
Neposredni stroški – NS (direct costs – DC)	75.000,00	225.000,00	300.000,00
Izboljšanje bivalnih pogojev za tujce	75.000,00	225.000,00	300.000,00
Posredni stroški-PS (2,5 % od NS) (Indirect costs - IC)	1.875,00	5.625,00	7.500,00
UKREP 4 SKUPAJ	76.875,00	230.625,00	307.500,00

8.	Kategorizacija dejavnosti v skladu s tipologijo za Sklad

-Oprema (angl. equipment).

Ukrepi za izvajanje prednostne naloge 3

/

Ukrepi za izvajanje prednostne naloge 4: Podpora za vzpostavitev sistemov informacijske tehnologije za izvajanje pravnih instrumentov Skupnosti na področju zunanjih meja in vizumov

UKREP 5: Naložbe, povezane s Schengenskim informacijskim sistemom (SIS) - posebna prednostna naloga (1)

1.	Namen in obseg ukrepa

Namen ukrepa je izvesti sledeče aktivnosti:

Vzdrževanje komunikacijskega vmesnika SIB (Steria) v operativnem okolju, ki je bil nameščen v informacijski sistem Policije in omogoča povezovanje nacionalnega sistema s centralnim SIS II (trenutno še v razvoju) (ref. št. pogodbe C1714-06-460467). Vzdrževalna pogodba poteče 30.9.2012, v pripravi je zato sklenitev nove 6 mesečne vzdrževalne pogodbe za predprodukcijsko delovanje (JN 430-471/2012), vzdrževalna pogodba za operativno delovanje pa bo sklenjena do konca marca 2013. Z vzdrževanjem programske opreme (SIB) v operativnem delovanju se bo bistveno skrajšal odzivni čas in čas za odpravo napak. Ocenjena vrednost projekta je 125.000,00 EUR.

Zagotavljanje delovanja sistema SIS II in popolne razpoložljivosti SIS II informacijskega sistema vsem uporabnikom v policiji. Za dosego popolne razpoložljivost sistema SIS II je potrebno implementirati SYSPLEX gručo z/OS operacijskih sistemov in njegovih podsistemov (DB2, CICS, WAS,…) - programska licenčna oprema. Samo na ta način je možno zagotoviti, da bo nacionalni SIS II sistem ves čas razpoložljiv za vse uporabnike v policiji, ki so vsi policisti, ki izvajajo mejno kontrolo in Urad SIRENE. Ocenjena vrednost projekta je 750.000,00 EUR.

Zamenjava, strežnikov, tiskalnikov, optičnih čitalcev, prenosnih računalnikov in mobilnih terminalov na Shengenski meji. Namen projekta je ohranjati zanesljivost delovanja informacijskega sistema na Schengenski meji. Z zamenjavo opreme se bo še naprej ohranjala visoko razpoložljivost informacijske terminalne opreme in s tem tudi učinkovitost informacijskega sistema. Z nabavo dokumentarnih čitalcev bo možna digitalizacija poslovanja in povečana učinkovitost poslovanja. Oprema je namenjena policistom na Schengenski meji, ocenjena vrednost projekta pa je 440.744,04 EUR.

Cilj izvedbe ukrepa je vseskozi zagotoviti ustreznost delovanja informacijskega sistema Policije v skladu z zahtevami uporabe SIS ter uspešna povezava s centralnim sistemom SIS II in tekoča izmenjava podatkov med centralnim in nacionalnim sistemom. Z izvedenim ukrepom se bo zagotovil zahtevan nivo razpoložljivosti dostopa do podatkov. Ukrep je tako neposredno povezan s cilji posebne prednostne naloge. Ciljna skupina so policisti, ki izvajajo kontrolo na mejnih prehodih, operaterji urada SIRENE in odgovorni za povezovanje z mednarodnimi sistemi (SIS). Oprema bo nameščena na lokacijah informacijskega sistema Policije.

Ukrep v skladu z zakonodajo spodbuja učinkovite poizvedbe v realnem času na mejnih prehodih s pomočjo uporabe obsežnih informacijskih sistemov, kakršna sta Schengenski informacijski sistem (SIS) in Vizumski informacijski sistem (VIS), ter učinkovito izmenjavo informacij med vsemi mejnimi prehodi na zunanjih mejah v realnem času.

Ukrep je v skladu z večletnim programom, in sicer točko 3.4., ki ima ravno tako za cilj uspešno delovanje sistema SIS in uspešen prehod na sistem 2. generacije.

Ukrep se bo izvajal v obdobju upravičenosti Sklada od 1.1.2013 do 30.6.2015.

2.	Predvideni prejemniki donacij

Prejemnik donacije je odgovorni organ, Ministrstvo za notranje zadeve, ki deluje kot izvršilni organ, ki bo izvedel projekt v sodelovanju s Policijo, ki je organ v sestavi Ministrstva za notranje zadeve.

3.	Po potrebi, navedba upravičenosti glede projektov, ki jih neposredno izvaja odgovorni

organ kot izvršilni organ

Policija izvaja mejno kontrolo v skladu z določili Zakonika o schengenskih mejah, Zakona o Policiji in Zakona o nadzoru državne meje in je pristojna za Center za tujce. Razmerja med odgovornim organom in posredniškim telesom (Policijo) so urejena s Sklepom o dodelitvi sredstev, Priročniki, Postopkovniki in drugimi navodili.

4.	Predvideni količinsko ovrednoteni rezultati in kazalniki, ki jih je treba uporabiti

Rezultat (output)/ indikatorji	Instrumenti za merjenje	Neposredni/ kratkoročni učinki (outcomes)	Indikatorji	Posredni/ dolgoročni vplivi (impact)
Zagotavljanje nemotenega delovanja komunikacijskega vmesnika SIB (vzdrževanje, dobavljanje novih verzij) in s tem SIS II v operativni rabi Zagotavljanje 100 % razpoložljivosti SIS II informacijskega sistema za uporabnike Zamenjava dotrajane informacijske opreme z novo (196 kosov) - posodobitev informacijskega sistema. Znižanje števila okvar glede na št. dosedanjih okvar na deset kosov opreme v obdobju od april 2011 do april 2012 : Optični čitalniki (2,3), prenosni računalniki (7,3), prenosni terminali (8), osnovni tiskalniki (2,5), zmogljivi tiskalniki (2), strežniki (2)	Dokumenti o izvedenih vzdrževanjih, prevzemih opreme (poročila, zapisniki, objave). Poročila o delu, testiranjih, idr.	Odpravljanje napak in drugih težav v delovanju v skladu z dogovorjenim nivojem storitev. Prehod informacijskega sistema SISII v produkcijo Boljši odzivni časi informacijske opreme, večja razpoložljivost inf. opreme, hitrejše izvajanje delovnih nalog	Statistična in druga poročila o delovanju sistema. Poročila o testiranjih, idr.	Celovitejši in bolj učinkovit nadzor državne meje.

5.	Prepoznavnost financiranja EU

Prepoznavnost financiranja EU bo urejena identično kot je opisano v ukrepu 2 [3.1.2].

6.	Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU, če je to primerno

Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU v zvezi z ukrepom 5 bo urejena identično kot je opisano v ukrepu 2 [3.1.2].

7.	Finančne informacije

Zaradi sistema zalaganja, ki ga ima Republika Slovenija, bodo sredstva EU povrnjena v slovenski proračun po temeljiti kontroli zahtevka za prenos sredstev s strani odgovornega organa in organa za potrjevanje. Zahtevek za prenos sredstev bo izdelal odgovorni organ po izvedeni kontroli zahtevka za povračilo in spremljajoči dokumentaciji (postopki razpisa, pogodbe, računi/situacije, prevzemni zapisniki, poročila, potrditve,...), ki jih bo posredoval sodelujoči organ (Policija).

Predvideno financiranje upravičenih stroškov je 75 procentov iz sredstev EU in 25 procentov iz proračuna Republike Slovenije, saj Slovenija sodi v skupino držav članic, ki prejemajo kohezijska sredstva.

Predviden proračun aktivnosti za izvedbo ukrepa	Ocena vrednosti v EUR
Prispevek SLO	Prispevek EU (75%)	Skupaj
Neposredni stroški – NS (direct costs – DC)	328.936,01	986.808,03	1.315.744,04
Vzdrževanje komunikacijskega vmesnika SIB (Steria) v operativnem okolju	31.250,00	93.750,00	125.000,00
Zagotavljanje razpoložljivosti sistema SIS II	187.500,00	562.500,00	750.000,00
Zamenjava tiskalnikov, optičnih čitalcev, prenosnih računalnikov in mobilnih terminalov na Shengenski meji	110.186,01	330.558,03	440.744,04
Posredni stroški-PS (2,5 % od NS) (Indirect costs - IC)	8.223,40	24.670,20	32.893,60
UKREP 5 SKUPAJ	337.159,41	1.011.478,23	1.348.637,64

8.	Kategorizacija dejavnosti v skladu s tipologijo za Sklad

- SIS

UKREP 6: Naložbe, povezane z Vizumskim informacijskim sistemom (VIS) - posebna prednostna naloga (2)

1.	Namen in obseg ukrepa

V okviru ukrepa namerava Ministrstvo za zunanje zadeve (MZZ) – pooblaščeni organ izvesti dve ključni aktivnosti:

1. Celovita posodobitev in ureditev elektronskega in logističnega vodenja, razdeljevanja, sledenja in spremljanja vizumskih nalepk. Na podlagi notranje analize Ministrstva za zunanje zadeve je bilo ugotovljeno, da sistem potrebuje posodobitev in dodatne varnostne elemente, ki bodo še v večji meri zagotavljali varnost in zmanjšali možnost zlorab. Posodobljen sistem bo omogočil večjo kontrolo pri razdeljevanju, hrambi in tisku vizumskih nalepk. Nenazadnje pa je ureditev vizumskih nalepk potrebno v celoti spremeniti zaradi zastarelih postopkov vodenja in uskladitve z EU specifikacijo. Projekt je zato namenjen ureditvi sistema naročanja, vodenja in sledenja vizumskih nalepk. Slovenija ima sicer urejen sistem vodenja nalepk, vendar bo z novim sistemom bistveno izboljšala vse elemente v upravljanju z vizumskimi nalepkami. Cilj je prenova sistema tako na centralnem nivoju, kot tudi na DKP. Ciljna skupina so pristojne osebe na Konzularnem sektorju MZZ in vodje konzularnih oddelkov na DKP-jih. Celoten projekt je ocenjen na 61.200,00 EUR.

2. Posodobitev, nadgradnja in vzdrževanje informacijsko komunikacijske tehnologije. Programska oprema je na eni strani podvržena hitremu razvoju informacijske tehnologije, na drugi strani pa spreminjajočemu se okolju EU vizumske politike, kar zahteva občasne nadgradnje (npr. vključevanje biometrije) in posodobitve. MZZ bo zato zagotovil informacijske in komunikacijske tehnologije, nujno potrebne za delovanje konzularnih procesov na DKP - skladno s potrebami vizumskega poslovanja in evropskimi zahtevami glede le-tega. Cilji nadgradnje in posodobitve je predvsem zmanjšanje števila izpadov IKT sistemov ter povečanje učinkovitosti uslužbencev. Ciljni skupini sta konzularni delavci na DKP ter IKT ekipa za izvedbo projekta, v okviru prve je okoli 80 zaposlenih, v okviru druge okoli 15. Celoten projekt je ocenjen na 457.275,00 EUR.

V okviru prioritete je MZZ v preteklih letnih programih Sklada za zunanje meje že izvedlo nekaj zamenjav računalniških strežnikov in računalniških delovnih postaj, razvijalo portal za diplomatsko konzularna predstavništva ter razvijalo in nadgrajevalo sistem spletnih vizumskih vlog.

Ukrep je v skladu z večletnim programom Sklada za zunanje meje (točka 3.4.2), ki ravno tako kot ukrep zasleduje cilj izboljšav administrativnih postopkov v zvezi s konzularnimi aktivnostmi (hitrejši vizumski postopek, nove tehnološke rešitve in oprema za vizumske postopke,...).

Ukrep se bo izvajal v obdobju upravičenosti Sklada, in sicer od 1.1.2013 do 30.6.2015.

2.	Predvideni prejemniki donacij

Prejemnik donacije je odgovorni organ, Ministrstvo za notranje zadeve, ki deluje kot izvršilni organ, ki bo izvedel projekt/aktivnosti v sodelovanju z Ministrstvom za zunanje zadeve.

3.	Po potrebi, navedba upravičenosti glede projektov, ki jih neposredno izvaja odgovorni

organ kot izvršilni organ

Ministrstvo za zunanje zadeve je v skladu z Zakonom o zunanjih zadevah upravno pristojno za izvajanje konzularnih dejavnosti v Republiki Sloveniji.

4.	Predvideni količinsko ovrednoteni rezultati in kazalniki, ki jih je treba uporabiti

Rezultat (output)/ indikatorji	Instrumenti za merjenje	Neposredni/kratkoročni učinki (outcomes)	Indikatorji	Posredni/dolgoročni vplivi (impact)
Varnejši in bistveno (več kot 100%) preglednejši sistem upravljanja ter vodenja vizumskih nalepk na centralni ravni (MZZ) in na DKP. Posodobitev programa, ki bo nameščena na vseh DKP-jih, pristojnih za konzularne (vizumske) zadeve (85). S posodobitvijo bo omogočena posamična evidenca nalepke. Redno vzdrževana informacijska in komunikacijska tehnologija, skladna s potrebami in evropskimi standardi za nemoteno konzularno poslovanje: strojna in programska oprema, licence, multifunkcijske naprave. Manjše število motenj, izpadov ali prekinitev konzularnih postopkov, ki potekajo preko IKT opreme	Dokumenti o, prevzemih opreme (poročila, zapisniki, objave). Poročila o delu, testiranjih, idr.	Izboljšanje aplikacij, ki se uporabljajo za upravljanje z vizumskimi nalepkami Hitri in poenostavljeni konzularni postopki, malo okvar, odprava zastojev in čakalnih vrst, razbremenitev uslužbencev, ki opravljajo konzularno delo. Kot merljivi kazalnik pričakujemo npr. največ 2 izpada (prekinitvi postopka) /mesečno/lokacijo.	Statistična in druga poročila o delovanju sistema. Poročila o testiranjih.	Nova aplikacija znotraj sistema VIZIS bo dolgoročno zagotovila, da bo sistem upravljanja vizumskih nalepk še zmanjšal možnosti zlorab in napak. Hitro in nemoteno delovanje vizumskega poslovanja, kakovostne konzularne storitve, zadovoljne stranke, konkurenčnost slovenskega gospodarstva in turizma. Kot merljivi kazalnik pričakujemo npr. največ 2 izpada (prekinitvi postopka) /mesečno/lokacijo.

5.	Prepoznavnost financiranja EU

Ministrstvo za notranje zadeve bo na spletni strani objavilo seznam končnih upravičencev, vse odločbe in navodila ter po potrebi uporabilo druge načine za obveščanje javnosti. Vsi dokumenti v zvezi z ukrepom (načrtovanje, dokumentacija v zvezi z razpisi za izvedbo ukrepa, pogodbe, prevzemni zapisniki, ...) bodo vsebovali navedbo sofinanciranja iz Sklada za zunanje meje.

6.	Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU, če je to primerno

Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU v zvezi z ukrepom 6 bo urejena identično kot je opisano v ukrepu 2 [3.1.2].

7.	Finančne informacije

Zaradi sistema zalaganja, ki ga ima Republika Slovenija, bodo sredstva EU povrnjena v slovenski proračun po temeljiti kontroli zahtevka za prenos sredstev s strani odgovornega organa in organa za potrjevanje. Zahtevek za prenos sredstev bo izdelal odgovorni organ po izvedeni kontroli zahtevka za povračilo in spremljajoči dokumentaciji (postopki razpisa, pogodbe, računi/situacije, prevzemni zapisniki, poročila, potrditve,...), ki jih bo posredoval sodelujoči organ (Ministrstvo za zunanje zadeve).

Predvideno financiranje upravičenih stroškov je 75 procentov iz sredstev EU in 25 procentov iz proračuna Republike Slovenije, saj Slovenija sodi v skupino držav članic, ki prejemajo kohezijska sredstva.

Predviden proračun aktivnosti za izvedbo ukrepa	Ocena vrednosti v EUR
Prispevek SLO	Prispevek EU	Skupaj
Neposredni stroški – NS (direct costs – DC)	129.618,75	388.856,25	518.475,00
Celovita posodobitev in ureditev elektronskega in logističnega vodenja, razdeljevanja, sledenja in spremljanja vizumskih nalepk.	15.300,00	45.900,00	61.200,00
Posodobitev, nadgradnja in vzdrževanje informacijsko komunikacijske tehnologije	114.318,75	342.956,25	457.275,00
Posredni stroški-PS (2,5 % od NS) (Indirect costs - IC)	3.240,47	9.721,41	12.961,88
UKREP 6 SKUPAJ	132.859,22	398.577,66	531.436,88

8.	Kategorizacija dejavnosti v skladu s tipologijo za Sklad

- VIS

3.5.	Ukrepi za izvajanje prednostne naloge 5: Podpora učinkovitemu in smotrnemu izvajanju ustreznih pravnih instrumentov Skupnosti na področju zunanjih meja in vizumov, zlasti Zakonika o schengenskih mejah in Evropskega vizumskega zakonika

3.5.1.	UKREP 7: Izvajanje na nacionalni ravni skupnega temeljnega učnega programa za usposabljanje pripadnikov mejne straže - posebna prednostna naloga (1)

1.	Namen in obseg ukrepa

V okviru ukrepa je pooblaščeni organ - Policija izvedel oz. bo izvedel usposabljanja, ki bodo povečala učinkovitost mejnih straž pri opravljanju varovanja zunanje meje. Ukrep je del večletnega programa v sklopu 5. prednostne naloge in gradi na dosežkih podobnega usposabljanja izvedenega v okviru letnih programov Sklada za zunanje meje za leta 2007- 2012.

Na splošno sta v okviru ukrepa načrtovani dve aktivnosti:

Izboljšanje usposobljenosti mejnih straž pri izvajanju nalog povezanih z nadzorom in kontrolo zunanje meje (ocenjena vrednost je 22.000,00 EUR),

Program usposabljanja delavcev Policije za varovanje zunanje meje EU in priprave na izpit za izvajanje policijskih pooblastil (kandidati za policiste, ki varujejo zunanjo mejo) – ocenjena vrednost je 448.484,00 EUR.

Izboljšanje usposobljenosti mejnih straž pri izvajanju nalog povezanih z nadzorom in kontrolo zunanje meje

V okviru ukrepa bo pooblaščeni organ – Policija, z namenom izboljšanja zmogljivosti in usposobljenosti mejnih straž pri nadzoru in kontroli zunanje meje, izvedla številna usposabljanja. V okviru teh usposabljanj se bo spodbujala učinkovita uporaba sodobnih tehnologij za izboljšanje osebne kontrole na mejnih prehodih, izboljšanje usposobljenosti v zvezi z odkrivanjem zlorab listin in odkrivanjem ukradenih vozil. Mejni policisti se bodo usposabljali za učinkovito izmenjavo informacij in učinkovite poizvedbe v realnem času s pomočjo nacionalnih policijskih evidenc, SIS in VIS. Pridobili bodo tudi znanja za učinkovitejše sporazumevanje in opravljanje razgovorov v angleškem jeziku (vzpostavitev enotnega izobraževanja). Namen aktivnosti je izboljšati učinkovitost mejnih straž pri opravljanju mejne kontrole na mejnih prehodih in izven mejnih prehodov. Ciljne skupine so policisti kontrolorji, ki opravljajo mejno kontrolo, policisti, ki opravljajo varovanje državne meje, vodje izmen na mejnih prehodih in drugi policisti, ki skrbijo za varovanje meje. Predvideno je, da bo v okviru LP 2013 Sklada za zunanje meje zajetih 14 izobraževalnih vsebin s približno 500 sodelujočimi mejnimi policisti.

Kandidati za policiste, ki varujejo zunanjo mejo

Izobraževanje se bo izvajalo v prostorih Policijske akademije, na postajah mejne policije in drugih objektih policije. Predvideni stroški so stroški uporabe policijskih prostorov (strelišče, telovadnica, borilnice, računalniške učilnice, avtopoligon, predavalnice) in stroški prehrane. Cilj usposabljanja je zagotoviti zadostno število policistov, ki bodo opravljali naloge varovanja zunanje meje, ki bodo strokovno usposobljeni za nadzor in kontrolo zunanje meje, ki bodo uporabljali sodobne tehnologije za izboljšanje osebne kontrole, ki bodo usposobljeni za odkrivanje zlorab listin in ukradenih vozil, ki bodo usposobljeni za izmenjevanje informacij in učinkovite poizvedbe v realnem času s pomočjo nacionalnih policijskih evidenc, SIS in VIS, ki se bodo sporazumevali in opravljali razgovore v angleškem jeziku. Ciljna skupina so kandidati za policiste, ki bodo opravljali varovanje državne meje (180 do 200 kandidatov). Usposabljanje se zaključi z izpitom za izvajanje policijskih pooblastil, uspešni kandidati pa so razporejeni na delo na mejne policijske postaje.

2.	Predvideni prejemniki donacij

Prejemnik donacije je odgovorni organ, Ministrstvo za notranje zadeve, ki deluje kot izvršilni organ, ki bo projekt/aktivnosti izvedel v sodelovanju s Policijo.

3.	Po potrebi, navedba upravičenosti glede projektov, ki jih neposredno izvaja odgovorni

organ kot izvršilni organ

Prejemnik donacije je tudi odgovorni organ, Ministrstvo za notranje zadeve, ki deluje kot izvršilni organ, ki je prenesel izvedbo projekta/aktivnosti na Policijo, ki je organ v sestavi Ministrstva za notranje zadeve.

4.	Predvideni količinsko ovrednoteni rezultati in kazalniki, ki jih je treba uporabiti

Rezultat (output)/ indikatorji	Instrumenti za merjenje	Neposredni/ kratkoročni učinki (outcomes)	Indikatorji	Posredni/ dolgoročni vplivi (impact)
Izvedba 14 vrst usposabljanj za 481 udeležencev 180 do 200 kandidatov, ki bodo uspešno zaključili šolanje za policiste na zunanji meji.	Poročila o izvajanju projektov/aktivnosti in druga poročila, potrdila/certifikati o udeležbi na usposabljanju,...	Krajši čakalni čas na meji Znižano število vozil/ oseb, ki so bile ročno kontrolirane Število zaposlenih, ki uporabljajo nove tehnologije. Število odkritih ponarejenih dokumentov.	Število in odstotek zaposlenih, ki so opravili usposabljanje in uporabljajo nova znanja v okviru vsakodnevnih nalog. Statistična in druga poročila.	Izboljšano izvajanje mejne kontrole, odkrivanje ponarejenih dokumentov, zmanjšanje nelegalnega vstopa. Izboljšana kakovost mejnih kontrol Znižano število ilegalnih vstopov

5.	Prepoznavnost financiranja EU

Na vratih in v sami "Schengenski predavalnici" v objektu Policijske akademije bomo namestili napise iz katerih bo jasno razvidno sofinanciranje Sklada za zunanje meje. Prav tako bodo vsi udeleženci na začetku predavanj obveščeni, da je opremo sobe sofinancirala EU. Ministrstvo za notranje zadeve bo na spletni strani objavilo seznam končnih upravičencev, vse odločbe in navodila ter po potrebi uporabilo druge načine za obveščanje javnosti. Vsi dokumenti v zvezi z ukrepom (načrtovanje, dokumentacija v zvezi z razpisi za izvedbo ukrepa, pogodbe, prevzemni zapisniki, ...) bodo vsebovali navedbo sofinanciranja iz Sklada za zunanje meje.

6.	Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU, če je to primerno

Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU v zvezi z ukrepom 7 bo urejena identično kot je opisano v ukrepu 2 [3.1.2].

7.	Finančne informacije

Zaradi sistema zalaganja, ki ga ima Republika Slovenija, bodo sredstva EU povrnjena v slovenski proračun po temeljiti kontroli zahtevka za prenos sredstev s strani odgovornega organa in organa za potrjevanje. Zahtevek za prenos sredstev bo izdelal odgovorni organ po izvedeni kontroli zahtevka za povračilo in spremljajoči dokumentaciji (postopki razpisa, pogodbe, računi/situacije, prevzemni zapisniki, poročila, potrditve,...), ki jih bo posredoval sodelujoči organ (Policija).

Predvideno financiranje upravičenih stroškov je 75 procentov iz sredstev EU in 25 procentov iz proračuna Republike Slovenije, saj Slovenija sodi v skupino držav članic, ki prejemajo kohezijska sredstva.

Predviden proračun aktivnosti za izvedbo ukrepa	Ocena vrednosti v EUR
Prispevek SLO	Prispevek EU	Skupaj
Neposredni stroški – NS (direct costs – DC)	117.621,00	352.863,00	470.484,00
Izboljšanje usposobljenosti mejnih straž pri izvajanju nalog povezanih z nadzorom in kontrolo zunanje meje	5.500,00	16.500,00	22.000,00
Kandidati za policiste, ki varujejo zunanjo mejo	112.121,00	336.363,00	448.484,00
Posredni stroški-PS (2,5 % od NS) (Indirect costs - IC)	2.940,53	8.821,58	11.762,10
UKREP 7 SKUPAJ	120.561,53	361.684,58	482.246,10

8.	Kategorizacija dejavnosti v skladu s tipologijo za Sklad

-Usposabljanje (angl. training).

3.5.2.	UKREP 8: Usposabljanje in izobraževanje uslužbencev MZZ, ki so zaposleni ali ki bodo napoteni na delo v konzularne oddelke DKP RS v državah izven Schengenskega območja

1.	Namen in obseg ukrepa

Usposabljanje in izobraževanje zaposlenih sta eni izmed najpomembnejših metod, ki organizacijam zagotavljata fleksibilnost, prilagodljivost in stanovitnost. S krepitvijo znanj, ključnih kompetenc in uvajanjem najboljših praks na področju konzularnega poslovanja/delovanja ter učenja lokalnega jezika v državi sprejemnici, bodo konzularni uslužbenci ne samo kvalitetnejše opravljali svoje naloge, temveč se tudi lažje prilagodili na specifične razmere v okolju in nudili boljše storitve tako slovenskim državljanom kot tudi državljanom tretjih držav. Slednje je z vidika uspešnosti in učinkovitosti sosedske in širitvene politike EU izjemnega pomena, kajti eden izmed temeljnih ciljev koherentne zunanje politike EU je krepitev odnosov s tretjimi državami in približevanje teh držav k EU. Konzularni oddelki držav članic EU so pogosto tisto stičišče, kjer imajo državljani tretjih držav pogosto prvi stik z EU, zato je pomembno, da so storitve, ki jih opravljajo konzularni uslužbenci MZZ kakovostne, prilagojene specifičnemu kulturno-političnemu okolju ter nenazadnje primerljive ravni storitev ostalih držav članic.

Usposabljanje in izobraževanje konzularnih uslužbencev diplomatskih predstavništev in konzulatov RS v tujini poteka v štirih fazah:

1. priprave pred odhodom v tujino (vključno z jezikovnimi tečaji in prakso),

2. usposabljanje in izobraževanje na DKP RS v tujini,

3. konzularni posvet v MZZ, namenjen vsem konzularnim uslužbencem (praviloma 1x letno),

4. regionalni konzularni posveti konzularnih uslužbencev, ki delujejo v tretjih državah (cca. 32).

Uslužbenci se bodo tako usposobili za kvalitetno opravljanje konzularnih nalog (zakonodaja, najboljše prakse, tehnični postopki), izmenjavali znanja, veščine in izkušnje med seboj ter se naučili lokalnega jezika. Na ta način se bo dvignila kvaliteta konzularnih storitev, konzularni uslužbenci bodo osvojili najmanj osnovno raven lokalnega jezika in tako približali storitev uporabniku. Vrednost projekta je ocenjena na 82.000,00 EUR.

2.	Predvideni prejemniki donacij

Prejemnik donacije je odgovorni organ, Ministrstvo za notranje zadeve, ki deluje kot izvršilni organ, ki izvedel projekt/aktivnosti v sodelovanju z Ministrstvom za zunanje zadeve.

3.	Po potrebi, navedba upravičenosti glede projektov, ki jih neposredno izvaja odgovorni

organ kot izvršilni organ

Prejemnik donacije je Ministrstvo za zunanje zadeve, ki je v skladu z Zakonom o zunanjih zadevah upravno pristojno za izvajanje konzularnih dejavnosti v Republiki Sloveniji (tudi usposabljanja na DKP).

4.	Predvideni količinsko ovrednoteni rezultati in kazalniki, ki jih je treba uporabiti

Rezultat (output)/ indikatorji	Instrumenti za merjenje	Neposredni/ kratkoročni učinki (outcomes)	Indikatorji	Posredni/dolgoročni vplivi (impact)
Poznavanje ključne zakonodaje in znanj s področja konzularnega poslovanja Uporaba oziroma prenos najboljših praks v konkretno delovanje, prenos izkušenj Znanje lokalnega jezika V letu 2013 je predvideno: - konzularni posvet s 25 udeleženci z izvenschengenskih DKP, - 2 regionalna posveta z 8-10 udeleženci, - 5-8 jezikovnih tečajev, - 5 napotitev na priprave za konzularno delo. V letu 2014 je predvideno: - konzularni posvet s 25 udeleženci z izvenschengenskih DKP, - regionalni posvet z 8-10 udeleženci, - 5-8 jezikovnih tečajev, - 5 napotitev na priprave za konzularno delo. V letu 2015 je predvideno: - regionalni posvet z 8-10 udeleženci..	Poročila o izvajanju projektov/aktivnosti in druga poročila, potrdila/certifikati o udeležbi na usposabljanju,...	Zagotovitev učinkovitega delovanja konzularnih oddelkov na diplomatskih predstavništvih in konzulatih RS v tujini.	Število in odstotek zaposlenih, ki so opravili usposabljanje in, ki uporabljajo nova znanja v okviru vsakodnevnih nalog. Statistična in druga poročila.	Učinkovitejše in kvalitetnejše delovanje konzularnih uslužbencev Krepitev zaupanja med SLO oziroma širše EU in tretjimi državami

5.	Prepoznavnost financiranja EU

Ministrstvo za notranje zadeve bo na spletni strani objavilo seznam končnih upravičencev, vse odločbe in navodila ter po potrebi uporabilo druge načine za obveščanje javnosti. Vsi dokumenti v zvezi z ukrepom (načrtovanje, dokumentacija v zvezi z razpisi za izvedbo ukrepa, pogodbe, prevzemni zapisniki, ...) bodo vsebovali navedbo sofinanciranja iz Sklada za zunanje meje.

6.	Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU, če je

to primerno

Komplementarnost s podobnimi ukrepi, financiranimi z drugimi instrumenti EU v zvezi z ukrepom 8 bo urejena identično kot je opisano v ukrepu 2 [3.1.2].

7.	Finančne informacije

Zaradi sistema zalaganja, ki ga ima Republika Slovenija, bodo sredstva EU povrnjena v slovenski proračun po temeljiti kontroli zahtevka za prenos sredstev s strani odgovornega organa in organa za potrjevanje. Zahtevek za prenos sredstev bo izdelal odgovorni organ po izvedeni kontroli zahtevka za povračilo in spremljajoči dokumentaciji (postopki razpisa, pogodbe, računi/situacije, prevzemni zapisniki, poročila, potrditve,...), ki jih bo posredoval sodelujoči organ (Ministrstvo za zunanje zadeve).

Predvideno financiranje je 75 procentov sredstev EU in 25 procentov iz proračuna Republike Slovenije, saj Slovenija sodi v skupino držav članic, ki prejemajo kohezijska sredstva.

Predviden proračun aktivnosti za izvedbo ukrepa	Ocena vrednosti v EUR
Prispevek SLO	Prispevek EU	Skupaj
Neposredni stroški – NS (direct costs – DC)	20.500,00	61.500,00	82.000,00
Usposabljanje in izobraževanje uslužbencev MZZ, ki so zaposleni ali ki bodo napoteni na delo v konzularne oddelke DKP RS v državah izven Schengenskega območja	20.500,00	61.500,00	82.000,00
Posredni stroški-PS (2,5 % od NS) (Indirect costs - IC)	512,50	1.537,50	2.050,00
SKUPAJ UKREP 8	21.012,50	63.037,50	84.050,00

8.	Kategorizacija dejavnosti v skladu s tipologijo za Sklad

- Usposabljanje (angl. training).

4.	TEHNIČNA POMOČ

4.1.	Namen tehnične pomoči

Iz tehnične pomoči se bodo krili izdatki, ki bodo nastali organom upravljanja (odgovorni organ, organ za potrjevanje, revizijski organ) in pooblaščenim organom v zvezi s pripravo, izbiro, upravljanjem, spremljanjem, revizijami, pregledi na kraju samem, ocenjevanjem in razširjanjem informacij o ukrepih Sklada.

Financiralo se bo naslednje:

upravičeni materialni stroški,

stroški dela za javne uslužbence, ki so imenovani za opravljanje nalog v zvezi s štirimi SOLID skladi,

ustrezna oprema,

izobraževalna usposabljanja in poslovna potovanja za zaposlene iz zgoraj navedenih organov,

razširjanje informacij v zvezi z vlogo EU pri sofinanciranih aktivnostih,

evalvacija Sklada za zunanje meje,

najem prostorov kjer deluje odgovorni organ,

nadgradnja MIGRA aplikacije (računalniški sistem za upravljanje, spremljanje in ocenjevanje Skladov).

Iz ukrepa tehnične pomoči se bodo krili tudi stroški za organizacijo informativnih dogodkov prek katerih bo širša javnost obveščena o ključnih informacijah in dosežkih pri izvajanju Skladov.

Sistem upravljanja in nadzora za vse štiri migracijske sklade vzpostavlja skupne organe upravljana in nadzora, zato se bo tehnična pomoč za vse sklade uveljavljala le pri Skladu za zunanje meje v skladu s 1. točko 14. člena Odločbe Komisije o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 574/2007/ES, razen v primeru, da sredstva Sklada za zunanje meje ne bodo zadostovala za pokritje vseh stroškov.

Za tehnično pomoč v okviru LP 2013 bi Slovenija želela nadalje uporabljati točko 6 Priloge Sklepa Komisije 2011/148/EU z dne 2. marca 2011 o spremembi Odločbe Komisije 2008/456/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte/aktivnosti, ki jih sofinancira Sklad (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1160).

Izvajanje ukrepov tehnične pomoči in obvladovanje ključnih tveganj (nujnost, primernost, preprečitev dvojnega financiranja, zagotovitev razumnosti in preverljivosti stroškov) se od 1.10.2010 izvaja v skladu z Navodilom o upravičenih izdatkih za izvajanje aktivnosti tehnične pomoči, ki ga je odgovorni organ izdal dne 28.9.2010.

Načrtovana tehnična pomoč bo zagotovila kakovostno upravljanje Skladov.

V skladu s 14. členom Odločbe Komisije št. 2008/456/ES o določitvi pravil za izvajanje odločbe št. 574/2007/ES so v Sloveniji imenovani organi skupni za vse štiri sklade (EBF, ERF, EIF, RF). Zaradi tega se bodo izdatki za tehnično pomoč razdelil med zadevne sklade na podlagi enostavnega ključa za razdelitev.

Tehnična pomoč se iz Sklada financira 100% iz EU sredstev.

Predviden proračun aktivnosti za izvedbo ukrepa	Ocena vrednosti v EUR
Prispevek SLO	Prispevek EU	Skupaj
Tehnična pomoč	0,00	626.988,24	626.988,24

4.2.	Točka se je črtala s Sklepom Komisije 2011/148/EU z dne 2. marca 2011.

4.3.	Prepoznavnost financiranja EU

Sofinanciranje bo jasno razvidno v vsaki ukrepu tehnične pomoči, sofinancirane s strani Sklada za zunanje meje, v skladu z Odločbo Komisije št. 2008/456/ES o določitvi pravil za izvajanje odločbe št. 574/2007/ES (npr. aplikacija za spremljanje štirih skladov (MIGRA) je opremljena z evropskim simbolom, dokumentacija v zvezi s tehnično pomočjo (računi, prevzemnice, pogodbe) je opremljena z evropskim simbolom oz. izjavo, da ukrepe sofinancira EU.

5. OSNUTEK FINANČNEGA NAČRTA
Letni program 2013 – osnutek finančnega načrta
Tabela 1
pregledna tabela
Država članica: Republika Slovenija
Zadevni letni program: 2013
Sklad: Sklad za zunanje meje
(vsi zneski so v EUR)	Ref. prednostna naloga	Ref. posebna prednostna naloga (1)	Prispevek EU (a)	Javna dodelitev (b)	Zasebna dodelitev (c)	Skupaj (d=a+b+c)	% EU (e=a/d)	Delež skupnega zneska (d/skupaj d)
UKREP 1:[3.1.1]:Investicije v infrastrukturo mejnih prehodov	1	1.095.161,25	365.053,75	0	1.460.215,00	75,0%
UKREP 2:[3.1.2]:Investicije v tehnično opremo in prevozna sredstva	1	8.509.293,75	2.836.431,25	0	11.345.725,00	75,0%
UKREP 3:[3.1.3]:Nadgradnja nacionalnih komunikacijskih sistemov	1	1	1.413.562,13	471.187,38	0	1.884.749,50	75,0%
UKREP 4:[3.2.1]: Izboljšanje bivalnih pogojev za tujce	2	1	230.625,00	76.875,00	0	307.500,00	75,0%
UKREP 5:[3.4.1]:SIS	4	1	1.011.478,23	337.159,41	0	1.348.637,64	75,0%
UKREP 6:[3.4.2]:VIS	4	2	398.577,66	132.859,22	0	531.436,88	75,0%
UKREP 7:[3.5.1]:Izvajanje na nacionalni ravni skupnega temeljnega učnega programa za usposabljanje pripadnikov mejne straže	5	1	361.684,58	120.561,53	0	482.246,10	75,0%
Ukrep 8:[3.5.2]:Usposabljanje in izobraževanje uslužbencev MZZ, ki so zaposleni ali ki bodo napoteni na delo v konzularne oddelke DKP RS v državah izven Schengenskega območja	5	63.037,50	21.012,50	84.050,00	75,0%
UKREPI SKUPAJ	13.083.420,10	4.361.140,04	0	17.444.560,12	75,0%
Tehnična pomoč	626.988,24	0	0	626.988,24	100,0%
Druge operacije (2)	0	0	0	-
Skupaj	13.710.408,34	4.361.140,04	18.071.548,36	%	100,00%
Minister za notranje zadeve dr. Vinko Gorenak